208 
blankt Vand staaer endnu tilbage hist og her, og et og andet lille 
lavt Vandløb passeres, i hvilket Vandet er i svag Strømning udad 
eller indad alt efter Tidspunktet. Nær ved Manø, hvor Bunden 
bliver en Smule højere, træffes den første Landplante, „Kveller“’en, 
Salicornict herbacea ; først sees kun enkelte Exemplarer hist og 
her, saa bliver der tiere og flere, og tilsidst kunne de staa ret 
tæt, med f. Ex. en Fods Afstand mellem Exemplarerne — sikkert 
det bedste Billede af Asiens Saltstepper, som vor Natur kan op¬ 
vise (se Tavle VI). Endelig ere Vaderne passerede, og et dybt 
Hjulspor fører os ind paa Forlandet over Gammel Manø; en anden 
og tæt Vegetation afløser Salicorniaen. 
Vi ville nu lidt nærmere betragte Plantevæxten og den Bolle, 
som den spiller i Naturen. 
A. HaYgræsforniationen. 
Ved Havbundens Tilvæxt i Højde spille baade Dyr og Planter 
en stor Bolle. Hvad Dyrelivet angaaer, er Vandbygnings-Inspektør 
Grove vel den, der stærkest har fremhævet dets Betydning; men 
vistnok fortjener denne Side af Sagen en langt mere indgaaende 
Undersøgelse. Det er efter ham især Masser af en lille gravende, 
i smaa Huller eller Bor i Slikken levende Bingkrebs (Corophium 
amphicomé) med lange og tykke Antenner, som bidrager til Dan¬ 
nelsen af Vaderne ved at sammenkitte Slikken om sig. Den skal 
forsvinde i September, og indtil næste Foraar er Tilslikningen 
da ringe. Men andre Dyr findes ogsaa og i Mængde: Børsteorme, 
Sandmuslinger, Paludinella o. s. v., og visse mikroskopiske Dyr 
eller Planter (muligen Peridinier) findes i saadan Mængde, at 
Slikken „fosforescerer i høj Grad, naar man om Natten gaaer over 
et Vad“. Dyrenes Bester, Skaller, Exkrementer o. s. v. bidrage 
naturligvis i høj Grad til at frugtbargjøre Slikken, den vordende 
Marskbund. 
Ogsaa Planterne spille en vigtig Bolle. Som de første, der 
efter min Opfattelse bidrage til Landvindingen, vil jeg nævne 
