212 
Hade Axe og svagt zigzagformig stillede. Hver Blomst har 
1 Støvdrager og 1 Støvvej (1-bladet), og af Fotamogeton's 4 Blo- 
sterblade (eller Støvdragerforlængelser?) er her, f. Ex. hos Zosterci 
minor , kun eet tilbage (,,Betinaculum u ), det der ogsaa tydes som 
et Slags Højblad; da der ellers ingen Højblade findes hos Potamo- 
getonaceæ, er denne Tydning imidlertid meget usandsynlig 1 ). Jeg 
anseer kort sagt Zosterci for at staa i samme Forhold til Potamogeton 
som Aponogeton distachyum efter Englers Tydning til de fleste 
andre Aponogeton- Arter. 
Den Form af Zosterci marina, som jeg fortrinsvis har seet 
ved Vestkysten, er angustifolia , hvilken Form er betinget ved den 
lave Vandstand. Da Schiøtz 2 ) siger, at han ikke har fundet den 
blomstrende, vil jeg anføre, at jeg ved Hjerting og Fanø har seet 
den blomstre rigeligt. Om Vinteren ere, ialfald paa lavere Vand, 
de fleste Zostera- Blade forsvundne; men rimeligvis holder Zostera 
sig vintergrøn paa dybere Vand. Du val Jouve siger dog om 
Zostera ved Montpellier: fra Slutningen af Efteraaret visne Bladene 
i Spidsen af Rliizomet. 
Efter Schiøtz er Zostera nana ogsaa almindelig. 
Ruppia. 
Om Arterne af denne Slægt har jeg intet Nyt at meddele. 
Deres vegetative Bygning og deres Blomsterstand samt ejendomme¬ 
lige Bestøvningsforhold findes omtalte af Ir mi s c li (Potameen). 
I Sommertiden sees dels hele Støvknapper, dels talrige' Støvkorn 
drive omkring i Vandets Overflade og hæfte sig ved Arrene. Støv¬ 
vejenes Antal er ofte flere end 4; jeg har seet indtil 8. Om 
Vinteren fer der ingen grønne Dele at se, hvilket vel maa sættes 
i Forbindelse med, at Planterne voxe paa lavt Vand. 
Characeæ spille andre Steder ved vore Kyster aabenbart en 
Rolle ved Opsamling af Dynd; hvorledes de forholde sig paa Vester- 
liavskysten veed jeg ikke. 
D Du val Jouve, som Ascherson ikke synes at kjende, betragter 
dem ogsaa som Brakteer; han finder dem ogsaa optrædende nederst i 
kraftige Blomsterstande af Zostera marina. 
-) Vidensk. Medd. 1860, S. 130. 
