216 
planter, gjenlindes lier: Dannelse af talrige, lange Rodhaar paa 
Rodhalsen (Fig. 1 A, C). 
Kimplanterne ere beskrevne f. Ex. af H u 11 b e r g, og de ere 
afbildede af ink 1 er og Yandenberghe,. men ikke heldigt af 
den første; jeg giver her nogle Figurer af forskjellige Stadier 
(Fig. A—L). I Foraarstiden træffer man, f. Ex. ved Amager, 
Tiisender af Kimplanter, ofte i tætte Hobe. De tykke Kimblade 
(Fig. B, D (Tværsnit), E ) ere sammenvoxede til en kort Skede, 
nede i hvilken man ved Tvær- og Længdesnit (Fig. F og L ) seer 
Kimknoppen med dens første Bladanlæg (f 1 ). 
Salicornia er efter min Mening en af de mærkeligste Planter, 
vi have i vor Natur. Efter hele'sit Ydre er den en Ørkenplante: 
næsten bladløs, kjødfuld, saftrig som en Kaktus. Efter sin indre 
Bygning er den ikke mindre en Tørhedsplante: den inderste Del 
af Barken er et meget storcellet Vandvæv (Fig. M) uden eller 
med faa og meget snævre Luftgange og uden Klorofyl, men gjen- 
nemvævet af et Netværk af Karstrænge; og kun Periferien rundt 
tindes et, skarpt afsat, Parti Palissadevæv, det stærkt klorofyl¬ 
forende, assimilerende Væv med talrige luftforende Mellemrum 
mellem de c. 2 Lag Celler; dette er en Bygning, der aldeles 
ligner visse Ørkenplanters Stængler og Blade (se f. Ex. V o 1 k e n s, 
Flora d. ågypt.-arab. VVuste, tab. XI, 4, 5; tab. XII, 1, 3, 4 o. fl.). 
Hertil kommer ovenikjøbet Forekomsten af Spiralceller i Bla¬ 
dene og hos andre Arter ogsaa i Stænglerne, hvis Betydning vel 
er usikker, men som dog synes netop at tjene som Vandreservoirer 
i trange Tider. At de skulde have mekanisk Betydning, kan jeg 
ikke tro. Muligt er det, at Salicornia-Ar terne i andre Lande have 
Brug for saadanne Reservoirer, og Du val Jouve har iagttaget, 
at de kunne være luftfyldte, hvorfor han kalder dem „celludes' 
aériféres u . Spalteaabningerne antyde jo en lignende Forskjel; de ere, 
f. Ex., sænkede dybt ned i Overhuden hos S. fruticosa og australis, 
men ikke hos S. herbacea , hvilket sikkert bør sættes i Korrelation 
med, at de to første leve i et tørrere Klima. 
Men i vor Natur staa disse Bygningsforhold og de øvrige Ejen¬ 
dommeligheder tilsyneladende aldeles umotiverede; thi er der noget, 
som Salicornia herbacea ikke synes at være, er det: Ørken- og Tør¬ 
hedsplante. Jeg formoder, at En og Anden vil give følgende For¬ 
klaring: S. herbacea er oprindelig tilpasset til Tørke, er en Salt- 
burg; XXVIII, 32—83, m. Fig.). Hultberg, Anatomiska undersok- 
ningar ofver Salicornia, foretradesvis S. herbacea L. (Lunds Univers. 
Arsskrift, XVIII). Brick, Beitrage z. Biologie.der baltischen 
Strandpflanzen, i Schrift. naturforsch. Ges. Danzig, VII, 1888. A. 
S c hult z, Deutsche Bot. Ges. IV. Vandenberghe i Botanisch 
Jaarboek uitgegeven door Dodonæa, Gent 1890, p. 162—194, med PI. 
V-VI. 
