218 
C. Forlandets 1ste Bælte: Andel græsset. 
• • • 
Naar Bunden i Kveller-Bæltet er bleven højnet tilstrækkelig, 
kunne andre Arter indfinde sig. De første ere især Glyceria 
maritima, Indbyggernes „Andelgræs“ eller „Annelgræs“, der 
efter Reventlow allerede skal indfinde sig paa Steder, som ved 
ordinær Flod ere dækkede 1' af Yand, Suæda maritima , Aster 
Tripolium, Spergularia marina , Plantage maritima, Triglochin 
maritimam, Halimus pedunculata og* portulacoides, og enkelte 
andre; nogle Steder optræder pgsaa Agrostis alba var. maritima 
paa samme Maade som Glyceria' en og kaldes ligeledes „Andelgræs“, 
f. Ex. efter Raunkiær paa Tipperne i Ringkjøbing Fjord. Efter 
Glyceria en, der danner den yderste Ring og kan danne vidtstrakte, 
for Bonden værdifulde, og paa Grund af deus Udløberdannelse 
tætte Græsflader, i hvilke de andre Planter ere indstrøede, kalder 
jeg dette yderste ofte flere hundrede Fod brede Bælte af For¬ 
landet: Andelgræssets. Hvor dette. Græs er dominerende, har 
Fladen en ejendommelig mørk grøn eller blaagrøn Tone; det giver 
et kort, fint og nærende Hø, og disse ofte vidtstrakte Andelgræs- 
flader afmejes, men afgræsses ikke. De i dem indstrøede, ovenfor 
nævnte, andre Urter ere fortrinsvis ægte Hal o fy ter: saft- og 
saltrige Planter med navnlig kjødfulde Blade, hvis Plader gjennem- 
gaaende ere smalle. I Grøfterne og andre lavere vandfyldte Steder 
bliver der endnu Plads til Kvelleren. 
Denne Vegetation staaer naturligvis i Begyndelsen næppe over 
ordinært Højvandes Niveau; Glyceria q n skal jo optræde allerede paa 
en Bund, der ligger indtil 1 Fod under dette, og de første Gly- 
cma-Planter findes indblandede mellem Salicornwz rne; men Bunden 
højn es fremdeles ved Tilslikningen. Selv efter at den er ble ven 
saa høj, at den ordinære Flodbølge ikke naaer over den, saa komme 
de regulære, ved Ny- og Fuldmaane indtrædende Springfloder til 
og fortsætte Arbejdet; gjennemsnitlig naa disse omtrent V 2 Fod 
over ordinær Højvandstand, og den medførte* Slik afsættes paa og 
afsies af Andelgræsset og ofte vel endog af den noget højere 
