219 
Sylteng. Dertil komme endelig ogsaa Stormfloderne, som kunne 
medføre overordentlige Mængder af Slik. 
Om de enkelte Arter i Andelgræs-Bæltet kan følgende med¬ 
deles. 
Glycerin maritim«. (Dig. 3). 
Den voxer i tætte Tuer, livis Grene i Midten ere temmelig 
korte (nogle Tommer høje) og oprette, ofte mere eller mindre vik¬ 
lede ind i hverandre (formodentlig det Beboerne kalde „KrOlandel“), 
samt delvis blomstrende, medens der fra Tuens" Omkreds udgaaer 
Udløbere, som med en Længde af indtil ‘ å U eller 1 Meter ligge 
hen over Bunden, og hvis Blade ligesom paa de oprette Skud ere 
mere eller mindre opadrettede. De fleste Udløbere, som man 
undersøger midt paa Sommeren, ligge ganske løst, uden at være 
fæstede med Rødder (Fig. A). 
Bladene paa Udløberne udgaa som sædvanlig i to Rækker og 
ere mere eller mindre opadrettede eller opadbuedé; men Skud sees 
endnu ikke i deres Bladaxler; først langt hen paa Sommeren synes 
disse at udvikles (Fig. B), saavidt jeg har bemærket,- og undersøger 
man en ældre Andelgræstue om Foraaret (Fig. C), finder man de 
nu 1 Aar gamle Udløbere mere eller mindre ødelagte, indskrum¬ 
pede eller raadnede, men i hele deres Længde sees nu smaa Skud 
fæstede i Jorden, Begyndelsen til nye Tuer. Birødderne, der sees 
ved Bladfæstene, udspringe fra Sideskuddene og særlig deres nedad- 
vendte Side. Denne Voxemaade, med lange til alle Sider vandrende 
Udløbere, er Grunden til, at Andelgræsset kan danne saa tætte 
Tæpper, der i sluttet Trop erobre Terræn fra Kvelleren og fra 
Havet, og som mellem sig kun lader en sparsom Plads tilovers for 
de andre Halofyter. Ret passende synes ogsaa denne Græsarts 
Udløberdannelse at være for den stive Lerbund; underjordiske Ud¬ 
løbere ville aabenbart have vanskeligt ved at gjennemtrænge denne, 
men med overjordiske erobrer den let Terræn. 
Glyceria maritima findes omtalt og dens Bladtværsnit afbildet 
hos Samsøe Lund 1 ). ILosstaaende afbilder jeg et stærkere for¬ 
størret Tværsnit (Fig. 3 D, E) af det sammenfoldede og derfor 
linieformede eller næsten børsteformede Blad; der findes 2 Furer 
med Ledceller i Bunden. Spalteaabninger findes baade paa Bug- 
og Rygsiden. 
Glyceria distans (L.) forekommer ogsaa paa lignende Lokalitet 
som G. maritima ; men den spiller, saa vidt jeg har seet, langt 
Vejledning til at kjende Græsser i blomsterløs Tilstand; med 9 Tavler. 
„Landbrugets Kulturplanter* 4 Kr. 3, 1882. 
