222 
formaaer jeg ikke. Den er svagt blaadugget, medens Salicornia 
er frisk grøn; ofte er den ogsaa mørk rød ligesom denne. 
* 
• • 
Blomsterne,, der sidde i smaa Nøgler med Højblade, ere 
komogame eller svagt proterandriske. . Støvknapperne sees dog 
sædvanlig ikke at røre ved Arrene. Man kan finde mange Exem- 
plarer, livis første, efter Kimbladene følgende Løvblade allerede støtte 
Blomster. . 
Bladet er halvtrindt (Fig. A); Overhuden storcellet, tynd¬ 
vægget med Spalteaabninger paa alle Sider. Disse ligge en lille 
Smule under Overhudens Niveau, og ligge paa tværs, saa at man 
paa Tværsnit gjeunem Bladet faaer dem at se i Længdesnit 
(Fig. A, E). Indenfor Overhuden er der et sparsomt klorofyl¬ 
førende, ensartet Mesofyl helt rundt, dannet af store, tynde, løst 
ordnede Palissadeceller (Fig. A, C ), der indad til gaa over i meget 
store og klare, næsten klorofylfrie Celler, en Tilnærmelse til et 
Vandvæv. I en Bue i Midten ligger paa Tværsnit et Antal Nerver 
(Fig. A), der paa Længdesnit vise sig at danne et tæt masket 
Net (Fig. B). Nerverne ere mærkværdigt smalle og sammentrykte, 
næsten baandformede, idet Veddelen ofte kun bestaaer af een lodret 
Bække Kar, medens Blødbastdelen dog er noget tykkere (Fig. D). 
De mellem Nervemaskerne liggende klare Celler ere ofte strakte 
paa tværs. Paa Spritmateriale ére' Sfæriter udskilte i Palissadevæv 
og Overhud (Fig. E). 
Plantag«* maritima. (Fig. 5 ). x ) 
Bladene variere i Bredde, men ere altid kjødfulde og mere 
eller mindre rendeformede. Overhudens Ydervægge ere ikke syn¬ 
derlig tykke, Oversidens have undertiden talrige Kutikularstriber 
(Fig. O)- Spalteaabningerne ligge i Ydersidens Niveau (Fig. C) og 
ere talrige paa begge Sider, flest dog paa Undersiden. Deres 
Længdeaxe er parallel med Bladets (Fig. D ). Isolateral Bygning; 
under Overhuden er der paa begge Sider'et ensartet Klorofyl- 
parenchym (Fig. E, B ), dog at Cellerne paa Oversiden ere lidt 
mere strakte end paa Undersiden; Bladet er dog ikke altid lige 
isolateralt bygget. Det strax under Overhuden liggende Cellelag 
er lavere end de derunder følgende. Et Vandvæv findes ikke, men 
de midterste, afrundede Celler ere tilsyneladende noget fattigere 
paa Klorofylkorn end de periferiske. 
1 ) Literat ur: F. A r e s c h o u g, Jemforande undersokningar ofv er bladets 
anatomi, Lund, 1878, S. 75—78. Brick, 1. c. p 144. 
Beboerne kalde denne Plante „Soj ; ‘ eller ,,Sor‘, og spise den 
som et salt Gronsel. 
