281 
5. Holdt Plantevæxten sig i Grønland under Istiden ? 1 Hen¬ 
seende til dette Punkt — et Hovedpunkt — ere vi uenige. Nat¬ 
horst citerer følgende Ord af mig (I, S. 198): „Jeg maa altsaa 
antage, at Hovedmassen af Grønlands Arter holdt sig der under 
Istiden paa do isfrie Steder, og senere har udbredt sig, efter som 
nye Strækninger bleve afdækkede 11 . Det samme siger jeg I, 214, 
hvilket N. ogsaa citerer. 
Nathorst derimod maa (p. 34) „med beståmdhet forneka, att 
denna (o: den overlevende Vegetation) kan hafva utgjort „hufvud- 
massen u af Grønlands nuvarande“. Jeg vil strax indrømme Nat¬ 
horst, at om det var „Hov ed massen“, veed jeg ikke; Sæt¬ 
ningen er altsaa urigtig, men den er ogsaa et ukorrekt Udtryk for 
min Tanke, som er: Kjærnen i Landets Vegetation holdt sig, og 
det havde vel været billigt, om min Kritiker havde anført, hvor¬ 
ledes jeg senest har udtrykt mig om denne Sag, og saa meget 
mere kan jeg forlange dette af ham, som han andensteds ikke 
undlader at henvise til den tydske Afhandling (IV). I denne har 
jeg mere forsigtig skrevet: „Die gronlandische alpine Flora hielt 
sich also zu einem wahrscheinlich nicht geringen Teile im Lande 
selbst wiihrend der Eiszeit, nach dieser sind viele Pflanzenarten 
wahrscheinlich in Grønland eingewandert u o. s. v. 
At afgjøre, hvor mange Arter der overlevede Istiden i Grøn¬ 
land, er selvfølgelig umuligt, og derom drejer sig Nathorsts 
anden større Afvigelse fra mig. Han mener, at i det allerhøjeste 
nogle tiotal u holdt sig (hvoriblandt Grønlands endemiske Arter?), 
men at det ogsaa er muligt, at alle gik tilgrunde; jeg mener, at 
mange flere holdt sig. Ja, derom kunne vi vel strides, saa længe 
det skal være. 
Da Nathorst intet indvender mod de mange Angivelser om 
isfrit Land under Istiden i dansk Grønland, vil jeg gaa ud fra som 
givet: der var isfrit Land fra Sydspidsen af Grønland og op til 
• idetmindste 74° n. Br. paa Vestkysten 1 ) og paa Østkysten. 
J ) Ryder mener endog, at Isbedækningen i det nordligste danske Vest- 
Grønland kun gik til 1500—2000', medens der er Bjerge paa 3000'. I 
det Hele synes der mig at være Antydning af, at Isdækningen har været 
meget ringere i det nordlige end i det mellemste, hvoraf man maaske 
