149 
tilsyneladende berørende denne, og det synes mig ikke ganske uan¬ 
tageligt, at Vandkalvene her søge den Luft, der adhærerer ved 
Isen og som i alt Fald delvis skyldes Planterne. At den natur¬ 
ligvis ogsaa kan skyldes Gæringsprocesser fra Søens Bund, er vist¬ 
nok utvivlsomt, og den vil jo i saa Fald ikke være respirabel. 
Om Limnæerne vide vi, som alt ovenfor berørt, at 
deres Lunge er bleven modificeret saaledes, at den kan anvendes 
til at bruge den i Vandet absorberede Luft og ikke behøver 
athmosfærisk Luft: den er bleven til en saakaldet „Vandlunge“. 
Sammenlignet med Planorbis frembyder den ogsaa én karakteristisk 
Forskellighed. Aabnes nemlig Lungen paa en Planorbis, der sover 
Vintersøvn, findes altid denne Lunge fyldt med Luft i større eller 
mindre Grad. I Lungerne paa Limnæerne, der tages kravlende paa 
Vandplanterne under Isdækket, findes derimod altid Vand, noget 
jeg har kunnet forvisse mig om ved Undersøgelse af talrige 
Exemplarer. 
Vi have nu set, at der i overvintrende Landdyrs Respirations¬ 
organer finder mere eller mindre gennemgribende Modifikationer 
Sted; noget tilsvarende se vi, hvad naturligt er, aldrig optræde lios 
de fra Havet i de ferske Vande indvandrede Former. Hvad der 
derimod er karakteristisk for disse, er Udviklingen af Hvileæg og 
Hvileknopper. Det ligger her nær at antage, at Respirations¬ 
organernes Omdannelse hos Landforraerne spiller 
samme Rolle som Udviklingen af Hvileæg og Hvile¬ 
knopper hos Havdyrene. Det er begge Dele Midler, 
ved Hjælp af hvilke Organismerne tilpasses til det 
dem oprindelig fremmede Element. Landformerne 
dræbes ikke, fordi Adgangen til den atmosfæriske 
Luft nægtes dem, naar Isen lukker Vandene, og Hav¬ 
formerne uddø ikke, fordi de fanges af Isdækket, eller 
fordi de ferske Vande i Sommertiden lægges tørre. 
Ad vidt forskellige Veje har Naturen naaet det samme Maal: 
at gøre de to store Hovedgrupper Hav- og Landformer, indbyrdes 
saa vidt forskellige i hele deres Konstitution, som Livet i forskellige 
