157 
Det blev alt ovenfor omtalt, at visse Planktonformer ejede 
Evnen til at danne Sværme. Hvad der paa rolige, stille Dage, 
naar Vind og Vove aldeles ingen Indflydelse have paa disse, mest 
bestemmer Retningen af disse Sværmes Bevægelser, er først og 
fremmest Lyset. Søen med dens Planktonliv forholder sig i saa 
Henseende som den Skaal med Dyrene, som vi sætte ind i vor Stue. 
Ligesom man der ser Planktonformerne søge til det stærkeste, 
spredte Dagslys, saaledes ser man ogsaa ude i Søerne Planktonlivet 
følge Lyset o: det flytter sig med Solen. Saafremt man har med 
en Sø at gøre, hvor Lys og Skygge ere særlig skarpt begrænsede, 
f. Ex. en Skovsø randet ind af høje Bøgetræer, da er der en aldeles 
paaviselig Forskel mellem Planktonrigdommen paa Lys- og Skygge¬ 
siden. Ja, dette synes ikke alene at gælde de virkelige Plankton¬ 
former, men ogsaa undertiden visse Fisk. Saaledes saa jeg en 
stille, varm Sommerdag i August 1894 paa Frederiksborg Slotssø, 
da Slotstaarnene kastede deres dybe Slagskygger over det solblanke 
Vand, en hel Stime af Skaller og Flirer staa som en eneste lang 
Række i Vandets Overflade. De stode alle ude i Sollyset tæt op 
til denne aldeles snorlige, yderste sorte Rand af Skyggen, medens 
ikke en eneste Fisk var at opdage inde i denne, skønt Vandet var 
saa klart, at jeg selv her var i Stand til at se lige ned til 
Bunden. 
Det er klart, at Plankton med sine mest udprægede Former 
ganske særlig er knyttet til de store, aabne Søer, men mærkeligt 
er det imidlertid at se, at mange af disse ere at finde i smaa, ret 
ubetydelige Mosehulier, saadanne Lokaliteter, som ellers Daphnia 
pul ex, Simocep halus vetulus, Ceriodaphnia, Anuræa serrulata , Notholca 
acuminata o. m. a. have taget i Besiddelse. Undersøger man saaledes 
den store Bøllemose med sine talrige Smaahuller udenfor Frederiks¬ 
borg, som strækker sig halvvejs fra Lillerød Sydvest for Byen over 
Frederikssundsvejen og nedover mod Arresø, da vil man blive for- 
bauset over paa slige Lokaliteter at finde de store, aabne Søers ud¬ 
prægede pelagiske Fauna som Asplanchna priodonta, Brachionus pala, 
Triarthra longiseta, Bosminerne o. m. a. Her er jo altid den Mulig- 
