200 
der Sandsynlighed for, at nogle af de sartere ere bievne ødelagte 
ved Konserveringen, f. Ex. Gymnodinierne. 
Dyrelivet synes ikke at have været meget fremtrædende; jeg 
saa kun hist og her Crustaceer (Cladocerer) og Rotatorier samt en 
enkelt Mide; men Konserveringsvædsken er jo heller ikke heldig 
for Dyreformerne. 
Efter den Maade, hvorpaa de undersøgte Vandløb og Søer staa 
i Forbindelse, kan man dele dem i forskjellige Qmraader: 
I. G ud en aa fra Ry til Randers med 3 Sidegrene: Vessø, 
Alling- og Hingesø og Skaber Mølleaa, der have Afløb til 
den. Indenfor dette Omraade ligger Pøtsø ved Silkeborg; men 
den er isoleret og uden Afløb. Plankton 1 ) er rigeligt til 
Stede, kun Pøtsø har intet. 
II. Brabr-andsø med Aarhus Mølleaa. Intet Plankton. 
III. Fiske bæk aa. Næsten intet Plankton. 
IV. Skiveaa med Sidegrenen Skallesø - Flyndersø. Næsten intet 
Plankton i Skiveaa og Skallesø, derimod ret rigeligt i 
Flyndersø. 
V. 
Var de aa. 
Intet Plankton. 
VI. 
K o n g e a a. 
do. 
VII. 
Ribeaa. 
do. 
Plankton forekommer altsaa i Gudenaa-Omraadet, der jo' inde¬ 
holder de mange Himmelbjærgsøer, og i de 3 Sidegrene, der alle 
begynde som Søer, samt delvis i Skiveaa-Omraadet, det vil med 
andre Ord sige, at Planktonet findes i Søer og i Aaer, der komme 
fra Søer, medens det mangler i andre Aaer, f. Ex. de vestjydske. 
Dette er jo i og for sig meget naturligt, da Organismerne ikke 
kunne faa Ro til at udvikle sig i det strømmende Vand, de.blive 
af det førte, ud i Havet og gaa til Grunde dér. Planktonet maa 
altsaa udvikles i Søerne, hvor Strømmene hverken ere saa stærke 
eller deres Retning konstant; her faa Planterne Lejlighed til at 
lade deres Sporer synke til Bunds og overvintre, for næste Aar 
O Jeg tænker udelukkende paa Planteplankton. 
