316 
Ilden har raset saa ofte, at det meste kun er forkullede Rester. 
Til alle Sider ser man de høje, men aldrig svære, døde Stammer 
til Minde om, hvad der engang har været. Buske er der nok af. 
Ofte kommer man ind i et næsten uigjennemtrængeligt Krat, og 
hist og her rage nogle enkelte grønne Træer, særlig Tamarac og 
Lærk op over Buskene. Saa er der ogsaa Kjær, og store Flader 
med Hængedynd, til Dels gamle Søer og Flodlejer. Her ser man 
ofte Gallinago delicata og Porzctna carolina. Den almindeligste 
Fluesnapper i Sumpen er Empidonax minimus , den almindeligste 
Vireo er Vireo olivaceus. Mange af Spinus tristis hygger vistnok 
derinde. I de høje, døde Stammer er der fuldt af Spettereder. 
Her bygger ogsaa en Del af Tachycineta bicolor og adskillige af 
Petrus atricapillus. 
Jeg færdedes meget i Øster-Sumpen; men en enkelt Mil var 
altid nok til at udtømme mine Kræfter. Ardea herodias maa bygge 
i stort Antal; men jeg saa aldrig dens Reder. Flere andre større 
Fugle bygge vistnok ogsaa derinde. Temmelig sikkert Cathartes 
aura ; muligvis Grus canadensis. 
Sumpene ligge betydelig over den sædvanlige Vandstand i 
Floderne; men de have næsten intet Afløb, da Landet mellem dem 
og Floderne i Tidens Løb har højnet sig for meget. For nogle 
Aar siden blev der gravet en Grøft gjennem en Del af Øster- 
Sumpen. Den er nu forfalden, og har ikke kunnet faa nogen 
større Betydning; men den fører dog, især om Foraaret, en stor 
Mængde Vand til Wolf-Floden. 
Hvor denne Grøft har sit Udløb, er der paa begge Sider en 
lille frodig Skov, som mest bestaar af forskjellige Naaletræer. Det 
rindende Vand har gjort den til et yndet Opholdssted for en Mængde 
Fugle. Jeg kalder den Naal esko ven. Den bestaar især af 
Lærk og Fyr; men der findes ogsaa andre Naaletræer, og en hel 
Del Løvtræer, særlig Ask. Træerne ere høje, men ikke gamle. Her 
har Empidonax minimus et af sine Yndlingsteder. Her bygge 
Turdus fuscescens , Compsothlypis americana, Dendroica blackburniæ, 
