349 
unge Træer højt oppe og laver det ene Baand af Huller under 
det andet. Som naturligt er, vil den gjærne have Saften for sig 
selv; men mange andre Fugle holde nok af den søde Drik. Jeg 
véd ikke, om nogen anden Spet laver Huller for at tappe Sukker- 
lønnen. Dog tror jeg det. \ hvert Fald kom Dryobates pubescens 
ofte til Hullerne og drak og havde i den Anledning- en Fægtning 
med den rette Ejermand. Det samme var Tilfældet med Sittci caro - 
linensis Flere Gange saa jeg liegulus calendula drikke. Den stod 
da flagrende foran Hullet, ligesom Kolibrien, naar den suger Blom- 
stcrsaft. 16de Maj 1883, da Vejret var koldt, saa jeg en feter ns 
galbula drikke og drive Spetten bort fra sine Huller. Men det 
mest interessante var at se, hvorledes Dendroicci coronata, i den 
første Tid efter sin Ankomst 1883, for en stor Del levede af Saften. 
Adskillige opholdt sig stadig i Buskene nær ved Hullerne, og naar 
Spetten var ved det ene Baand, fornøjede Sangerne sig ved de 
andre. Spetten jagede efter dem men kunde umulig passe paa 
alle sine Huller. (1882 saas Dendroicci coronata, inden Saften 
begyndte at rinde, i Selskab med Dryobates vil lo sus, løbe op og ned 
ad Træstammerne og søge efter Insekter.) Hen i Maj, da Sukkerløn¬ 
nens Saft holdt op med at løbe, lavede Spetten sig nogle faa Huller 
i Eg og andre Træer; men Saften af disse syntes ikke rigtig at 
smage den. 
74. Ceophloeus pileatus (Linn.). M. af $ sk. Ilte Oktbr. 
1882. L. 462. V. 239. H. 167. Bemærkedes ellers ikke paa den 
daglige Jagtmark, men saas ofte i de store Naaleskove 15 Mil nord 
for Shiocton. 
75. Melanerpes erythrocephalus (Linn.). X X Er den ved 
Shiocton mindst talrige af de der yuglende Spetter. 1882 byggede 
tre, 1883 kun to ved Vejen mellem Huset og Shiocton. 1882 
' saas et Far den 12te Maj, og siden nogle faa næsten daglig. 
Aldrig set i Flok. 16de Maj, det fulde Sommertal. Ikke set efter 
1ste Oktbr. 1883 om Morgenen 8de Maj 3 i Følge. Siden daglig, 
men meget faa. 
76. Melanerpes carolimis (Linn.). Set nogle faa Gange i 
