36 
rende til de to yderste paa en firspidset Overkjæbetand, er der 
oftest kun én; 
p 4 i Underkjæben beholder ikke sjelden mere eller mindre 
tydelig sin oprindelige Bredform (f. Ex. Pungdyr, flere Insectædere 
og Gnavere, mange Hovdyr, enkelte Rovdyr, dog utydeligere, som 
Procyon, Nasua og nogle Viverrider, nogle Halvaber og Aber), 
men mister den ofte ganske (f. Ex. de allerfleste Rovdyr, Flager¬ 
mus 0 . s. v.); 
p 4 i Overkjæben beholder oftere fuldstændig eller næsten fuld¬ 
stændig Bredform (f. Ex. Pungdyr, Macroscelides, Galeopithecus, Gym- 
nura, Sorex, nogle Centetider [hos dem beholder den i det mindste 
samme Form som Bagkindtænderne], enkelte Artiodactyler, som Rha- 
gatherium, mange Gnavere, Procyon, Nasua, Leptadapis, Otolicnus , 
Hapalemur), men indskrænkes endnu oftere paa forskjellig Maade 
til at have et Slags Mellemform,, der dog kan nærme sig Bred¬ 
form (f. Ex. nogle Insectædere som Cladobates, Petrodromus, Erina- 
ceus, Talpa, de fleste af de laveste Hovdyr, de allerfleste Rovdyr, 
Flagermus, Halvaber, Aber); hos Erinaceus f. Ex. forsvinder den 
forreste yderste Spids — af Spidserne paa en firspidset Overkjæbe- 
tand —, hvad der fremgaar af en Sammenligning med Sorex, og 
den forreste af de to indre — Hælens to Spidser — bliver lille; 
hos de hojere Artiodactyler smelte de to ydre Spidser sammen til 
én, de to indre maaske ligeledes (sammenlign f. Ex. Rhagatherium, 
Sus, Cervus ); kun sjelden bliver p4 ganske smalformet (f. Ex. Pro- 
teles, Sæler), kun naar ogsaa de længere tilbage siddende Tænder 
miste Bredformen; 
i Mælketandsættet derimod bevares oftere den oprindelige 
Form. Saa længe Bagkindtænderne ikke ere frembrudte, sidde de 
bageste Mælkekindtænder bagest i Kjæben, tæt ved Tyggemusklerne, 
og bruges til egenlig, malende, Tygning, ligesom de bageste For¬ 
kindtænder oprindelig, inden denne Brug var overført mere ude¬ 
lukkende til Bagkindtænderne; først efterhaanden rykke de længere 
frem; deres Efterfølgere ere lige fra deres Frembrud længere fra 
Tyggemusklerne og bruges i mindre Grad til egenlig Tygning. 
