42 
hver af de to indre Spidser; det samme kan ogsaa findes hos andre 
Pattedyr, f. Ex. Insectædere, Aher.) 
6 ) p. 18. At Tænder phylogenetisk faa Tilvæxt paa de Steder, hvor 
de særlig paa virkes, er iøjnefaldende nok. Hvorledes Væxten nærmere 
gaar for sig, vides ikke. Rimeligvis bliver Tandbenet indenfor det paa¬ 
virkede Sted rigeligere næret fra Aarerne i Tandens Indre, voxer og 
presser paa den omgivende Emaille, der er bøjelig i ringe Grad; stærkere 
Tandben paa det paavirkede Sted gaar i Arv og fremkalder paa et tidligt 
Trin i Udviklingen en Udposning af den omgivende Emaille, o. s. v. Kro¬ 
nens nærmere Form, Røddernes Størrelse og Yæxt ere ligefrem afhængige 
blandt andet af den Maade, hvorpaa, og den Styrke, hvormed Tænderne 
bevæges mod hinanden (cf. Ryder: On tlie mechanical genesis of tootli- 
forms; Proceed. Acad. Nat. Sc. Philadelphia, 1878; pp. 45—80; ibd. 1879; 
pp. 47—51), af Tændernes indbyrdes Sidetryk, der især vil vise sig hos 
Dyr med store Tænder og særlig virke, medens Tænderne ikke ere for¬ 
kalkede eller ikke fast forkalkede; o. s. v. 
Cuvier, Owen, Huxley, Waterliouse, Mi vart, Rutimeyer, Forsyth Major, 
Kowalevsky, Cope, Harrison Allen og mange andre have sammenlignet 
Tandformer; dels have de kun sammenlignet indenfor snevrere Grupper, 
dels ere deres Fremstillinger meget forskjellige fra den her givne og uden 
Forsøg paa at forklare Grunden til Forandringerne. 
Efter Gaudry (f. Ex. Les enchainements du monde animal dans les 
temps géol., Mammif. tertiaires, 1878; p. 54) ere de flerspidsede Kind¬ 
tænder „composées de plusieurs dents simples qui se sont rapprochées et 
intimement unies, ainsi que cela a lien fréquemment pour les autres 
parties du squelette. — — — j'appellcrai denticules les parties d'une 
dent composée qui me semblent correspondre a des dents soudées en- 
semble“ (skulde være: des dents simples). Gaudry henviser til Barde¬ 
hvalernes smaa vantrevne Tænder, af hvilke nogle undertiden kunne 
smelte sammen parvis; bortset fra dette enestaaende Vantrivningstilfælde 
er der i Naturen ikke det mindste, der kunde tale for Gaudry 1 s Mening. 
7 ) p. 19. Riitimeyer mener, at alle Kindtænderne hos „anisodonte“ 
Pattedyr oprindelig have været formede som de hageste; naar de fire for¬ 
reste ere simplere, ere de „reducirt“, „Derivate“ o. s. v. (Beitr. Kenntn. 
foss. Pferde u. vergi. Odontogr. d. Huftliiere; Verhandl, naturf. Ges. Basel, 
Bd. III, 1863; p. 565, 83, 84 og andre Steder). 4de og tildels 3dje Kind¬ 
tand have haft Bredform; men der er ikke det allermindste, der tyder paa, 
at ogsaa de to forreste have været bredformede. Det er kun ganske und¬ 
tagelsesvis, hos nogle af de liojeste Hovdyr, at de forreste Kindtænder faa 
Bredform. Ogsaa Hjorne- og Fortænderne skulle være afledede af de 
hageste Kindtænders Bredform, „Grundformen! 4 ; men, „fur die Beurtliei- 
lung der Caninen und Incisiven hat diese Generalisation einen sehr unter- 
geordneten rein ideellen Wertk“ (ibd. p. 569). 
8 ) p. 19. Owen’s, almindelig anvendte, Betegnelser for Tænderne i 
det typiske Sæt ere: i ( dentes incisivi) |, c {d. caninus) {, p (d . præmo- 
