100 
og ikke som lier lios den i mange Henseender høiest staaende. 
Dog først maa naturligvis det paagjældende Dyr nøie undersøges, 
om ikke, saaledes som lios mange Chilognatker, det omspurgte Or¬ 
gan skulde kunne forefindes forstukket og i en svag Udvikling, og 
dernæst, livis det findes at være forsvundet, om ikke der skulde 
findes et andet Organ, som, omend det fandtes paa en usædvanlig 
Plads og med en usædvanlig Udvikling, dog maatte siges at re¬ 
præsentere det eller vicariere for det. 
Hvad nu først et indre, i Lighed med de andre Tracheaters 
bygget Tracheesystem angaaer, saa have vi allerede i den historiske 
Indledning anført saa meget, at det vil sees, at ingen Anatom efter 
M. de Serres paastaaer selv at have seet noget lignende, og at, 
uagtet Latreille godkjendte hans Fremstilling, dette System eller 
denne Deel deraf nu er gaaet aldeles i Glemme. Newport og 
Wood omtale det vel under Havn af „tracheal vessels u , men til 
selvstændig Undersøgelse er der ikke Spoer. Selv har jeg for en 
14 til 15 x\ar siden, kort Tid efterat Spørgsmaalet om Scutigera s 
Tracheesystem havde været Gjenstand for mine Undersøgelser her¬ 
hjemme 1 ), i det sydlige Europa og Nordafrica underkastet friske 
Individer af denne Slægt en anatomisk Undersøgelse, (jfr. Forhand¬ 
lingerne ved Ilte Skandinavisk Naturforskermøde i Kjøbenhavn 
1873, p. 407), men til et indre, ordinært Tracheesystem fandt jeg 
ikke Spoer. 
Til dette i Kroppens Indre liggende, supponerede Trachee¬ 
system henførte nu M. de Serres som ydre Aabninger eller Aande- 
huller Rygliniens syv Stomata. Newport derimod, der var en af 
sin Tids første Systematikere og sammenlignende Anatomer, maatte 
ansee denne Tydning for liøist problematisk, og da han ogsaa 
troede at have fundet Stigmata eller Spirakler paa det sædvanlige 
Sted i Bindehuden mellem Ryg- og Bugskjolde, omtaler han kun 
Stomata i deres Egenskab af ydre systematisk Kjendemærke. 
G Danmarks Scolopendrer og Litliobier, Natlirk. Tidsskr. 3. R. 5. B. 
1868. p. 241 ff. 
