168 
i Almindelighed findes umiddelbart paa Hovedlappen, kunne de dog 
ogsaa optræde paa dennes Vedhæng, ja selv paa andre Legemsdele. 
Saaledes findes de hos Sabellerne ofte række- og parviis paa de 
om Munden stillede Gjællers Stammedeel (hos enkelte udenlandske 
Former, Branchiomma, ender hver Gjællestamme med et sammen¬ 
sat Øie), hos Terebellidæ kunne de findes paa Rygsiden af de 
forreste Ringe, hos Amphicora findes de paa den bageste Ring, og 
hos en udenlandsk Ammotrypane-Slægt ( Polyophthalmus) findes lindse- 
bærende Øine paa de enkelte Ringe. 
Hør er edsk ab er, bestaaende af en Blære paa hver Side af 
Hjernen, indeholdende en eller flere Conkretioner, ere fundne hos 
forskjellige Børsteorme ( Arenicola , Amphicora , l y erebella, Alciopidæ). 
Den første Ring, Mundsegmentet ( segmentum buccale), som 
paa Undersiden danner Mundens bagre Grændse, er som oftest i sit 
Udstyr noget forskjellig fra de øvrige, og det Samme kan undertiden 
være Tilfældet med en eller flere efterfølgende. For det Første mangler 
den eller de i Almindelighed enten ganske Børster eller disse, som ere 
smaa og rudimentære, sidde ikke som paa de efterfølgende Ringe i 
egne, for dem bestemte Fremspring af Legemet, men i Almindelighed 
indesluttede i Grunden af de til denne eller disse Ringe hørende 
Følere (t. Ex. Polynoidæ , Phyllodocidæ). For det Andet ere disse 
sidste, de saakaldte Føler- eller Tentakelcirrer ( cirri tentacu- 
lares) , forsaavidt som de forekomme, i Almindelighed længere og, 
forsaavidt de optræde i dobbelt Tal paa hver Side, mindre ulige i 
Størrelse efter deres Stilling mod Ryg- eller Bugside, end Tilfældet 
er med de øvrige Cirrer. — Ligesom med Hensyn til de paa de efter¬ 
følgende Ringe optrædende Cirrer maa man i sin Betragtning af disse 
Følercirrer gaa ud fra som Regel, at der til en enkelt Ring normalt 
svarer et Par paa hver Side, af hvilke dog den ene eller begge 
kunne reduceres og forsvinde. Da imidlertid den eller de første 
Ringe paa forskjellig Maade kunne reduceres og deels smelte sam¬ 
men med Hovedlappen, deels med hinanden indbyrdes, kan det i 
enkelte Tilfælde synes, som om Følercirrerne udgaa fra Hoved- 
lappens bageste Deel (t. Ex. Nereidæ, Sphærosyllis, Dysponetus, 
