86 
terer, dernæst i Fnattets overordentlige Udl)redning og Redegan¬ 
genes Forekomst i usædvanlige Regioner. Skorpefnattet er saa- 
ledes kun en meget indgroet^ tilmed sjelden, excessiv Ud¬ 
viklingsgrad af det sædvanlige Fnat, der svarer .til den skorpede 
Form, hvormed (Sarcoptes-) Fnattet altid ender hos vore al¬ 
mindelige Huusdyr, saaledes ogsaa hos Hesten, Svinet, Hunden 
og Katten saavelsom hos Kaninen. 
Denne Fnatform er hidtil kun iagttaget i faa Tilfælde, som 
have været spredte over hele Europa; det stdrste Antal (5) har 
Norge med sin stærkt fnatbefængte Landbefolkning leveret*); der¬ 
næst Mellemtydskland (4), dernæst Frankrig (1), Constantinopel 
(1) og Sverrig (1), og endelig har Danmark nu ogsaa havt eet 
Tilfælde at opvise*"^). — I Norge, paa Island og Færoerne og paa 
Grønland***), i det Hele i saadanne Egne, hvor Befolkningen er 
meget ureenlig, ville saadanne Tilfælde vistnok hyppigere kunne 
*) Ifoloe Hebra’s „Skizzer fra en Reise i Norge“ (1. c. IX. 1. p. 68) erFnat- 
sygen der udbredt i den overordenligste Grad (omtrent som hos os paa 
Island og maaskee Færoerne (sml. H. T. 1859, p. 116), saaledes at IL, 
der dog har bereist c. 92 norske iVlile, derved besogt 37 Landsbyer (mel¬ 
lem Christiania ojj Bergen) og undersøgt mere end 400 voxne og unge 
Individer, mener at turde paastaae, at i Bergens Stift næsten alle Bbnder 
ligel'ra Pattebarnet til Oldingen ere fnattede. lovrigt synes Nordmæn- 
dene selv at være ligesaa lidt bekjendte med disse Forhold, som vi med 
Hensyn til de tilsvarende paa Island og Færoerne; idetmindste synes 
noiagtigeie trykte Efterretninger derom ikke at foreligge. Iden ved Natur- 
forskermodet i Christiania (Forh. p. 55) fra den norske Afdeling afden medi¬ 
cinske Sections permanenteComitee afgivne Beretning siges: „Fnat meget 
udbredti Bergens Stift og i Nordland^. I Bidenkap’s Reiseberetning (N. 
Mgz. f. L. 2 Rk. XII (1858). p. 417) anfores Reenlighedsforholdene hos 
Landalmuen at være meget usle og Sæbe kun at anvendes tit Barbering, 
til Vadskning bruges derimod Lud og derfor vadskes Linned og Klæder 
sjeldent; det vilde under saadanne Omstændigheder ikke egenlig kunne 
forundre at see Fnattet saa udbredt i Norge, men derom indeholder B.s 
Beretning aldeles Intet. Greve (Beskr. over Forholdene ved Nordre 
Fiske. 1. c. Xlll [1859]. p. 245) „saa meget mindre Fnat, end han havde 
ventet.“ 
**) Dette findes nærmere beskrevet i Ilosp, Tid. 1859. Nr. 50, 51. til hvilken 
ogsaa henvises for den herhen horende Litteratur. 
sml. Rink, Gronland, geographisk og statistisk beskrevet. 1857. p. 260, 
267 
