125 
skede Soens Natur videre, eftersom dens Piben mindede stærkt 
om dens melancholske Broder Hjeilen. 
Jordbundsforholdene ere meget forskjellige ved denne Sd; 
hele den dstlige Side omgives af tdrveagtige Enge, og Bredderne 
ere bevoxede med Ror og Kogleax. Ved den sydlige Side er 
Forholdet omtrent det samme; dog findes der tydelige Spor af 
cn forsvunden Skov, idet Planter som Euonymus europaea. Li¬ 
stera ovata. Geranium robcrtianum staae som et Minde om den. 
Hele Vestsiden er leret, og da der strommer en Mængde Kilder 
ud af de 10—12 Fod hdie Brinker, som findes langs Bredden, 
saa er denne her meget blod og alt Andet end indbydende til 
en Vandring. Den nordlige Bred er gruset og fuldkommen gold. 
Brinkerne, som ligge bagved den, ere derimod sandede og at en 
10—12' Hdide; paa dem fandt jeg Spergula pentandra; al an¬ 
den Vegetation var afgnavet. 
Da flere for vor Flora interessanie Fund ere gjorte i Egnen 
afWittenso, f. Ex. Galium silvatieum, Juneus Tenageja, Potentilla 
mixta, ventede jeg der at gjdre et godt Udbytte, men heri blev 
jeg skuffet. De omtalte Planter fandt jeg ikke, og det, som 
kunde give værdifuldere Oplysninger til vor Flora, var meget 
Lidt. Foruden den omtalte Spergel fandt jeg Potamogeton den- 
sus; den voxer ved Sobredden ikke langt fra Landsbyen Lytje 
Wittensee, og da jeg ogsaa har funden den ved«Rendsborg, bli¬ 
ver derved ligesom et nærmere Forbindelsesled mellem dens 
egentlige Hjem Marsken og dens tidligere bekjendte Voxested 
her — Als — tilveiebragt. 
Charakteristisk for Wittensbens Bredder er den store Mængde 
af Cineraria paluslris, som findes der og ligesom et Belte skiller 
Vandet fra Bredden undtagen paa den grusede Nordside. Da 
jeg i Begyndelsen af Juni fdrste Gang besogle Soen, stod denne 
Plante i fuld Flor og hævede sig stærkt saavel ved sine straalende 
Blomster som ved den Modsætning, hvori den, uberdrt af Overlast, 
stod til den bvrige forkuede Vegetation, blandt hvilken Heleo- 
