130 
Det seneste Exempel skriver sig nok fra de sidste Krigsaar, og 
at del lykkedes, skyldes formodentlig en vedholdende Ostenvind, 
som dengang fandt Sted. 
Vegetationen paa disse Strækninger, som overskylles i Flod¬ 
liden (Vadderne), er indskrænket til nogle faa Arter: Qvelleren 
(Salicornia herbacea) gaaer ved Amrom og Silds dstlige Kyster 
nogle Steder temmelig langt ud og Zostera nana bedækker lange 
Strbg, saaledes at de i Ebbetiden derved næsten faae et sort 
Udseende, sete i nogen Afstand. Zostera marina angustifolia 
findes ogsaa, men synes ikke at blomstre her; begge disse Plan¬ 
ter maa her daglig staae med hele Stænglen og Bladmassen i 
Luften , hvorved Vilkaarene blive anderledes for dem end for 
deres baltiske Sostre, men det synes for den Forstes Vedkom¬ 
mende ikke at have nogen væsentlig Indflydelse; at den Sidstes 
sterile Tilstand kan udledes heraf, tor vel antages, fordi Manglen 
af Vand i Ebbetiden hindrer den i behorigt at udvikle sig i 
Længden. 
Af Cryptogamer kan man samle nogle spæde Algeformer, 
hvoriblandt Ceramium rubrum er den hyppigste. Mellem Fiihr 
og Amrom, hvor der findes en Mængde store Rullestene, fore¬ 
kommer Blæretangen hyppig voxende paa disse, og i de smaa 
Strcimme hist og her Stilophora rhizodes og Chondrus crispus be¬ 
fæstede til Blaamuslinger, som her ligge i Hobetal tilligemed 
I 
Fljertemuslinger. 
Med al denne Tarvelighed i Floraen paa Vadderne kan man 
dog gaae der, uden at Tiden falder En lang; thi der er et me¬ 
get livligt Rore i Dyrelivet, som stadigt tiltrækker sig Opmærk¬ 
somheden. Det udtaler sig vel med forskjellig Styrke i de for- 
skjellige Strbg, men overalt vil man finde Noget og de fleste 
Steder Meget deraf. 
Begiver man sig i Land fra Vadderne oppe under List, hvor 
man har god Leilighed til at iagttage de forskjellige og eiendom- 
melige Bevægelser af de talrige Sbfugle (Strandskader, Rbdbeen, 
Maager, Gravgjæs, Edderfugle o. s. v.), har man slrax Klitterne 
