135 
med Juiicus squarrosus, og Lyngen staaer tillige saa læt, at det 
Hele fuldstændigt er gaaet over i Hede. 
Den udendigs Marsk har ganske Charakleren af Sylten¬ 
gene paa vore dstlige Oer; vel kan en eller anden Plante, saa- 
som Statice Behen, forekomme der i stdrre Mængde eller en an¬ 
den tindes, som ikke er kjendt paa dem, f. Ex. Halymus por- 
tulacoides, men det fine Syltengsgræs og Chenopodiaceerne i 
V^andhullerne give dog Marsken her del samme Præg, som er 
udbredt over de ostlige Oers Syltenge. 
Geesten paa For svarer til de mindre frugtbare saakaldte 
lette Jorder paa Halvden. Den oprindelige Vegetation har for¬ 
modentlig været Hedeplanter; thi paa Kjæmpehoiene trætfes Lyng, 
Genista, Arnica, Succisa o. s. v. Paa de hvilende Mar¬ 
ker: Corynephorus, Arnoseris, Scleranthus annuus og pereniiis 
og paa Grdvtkanterne Hypericum perforatum, Hypochoeris radi- 
cata, Galium verum, Thymus Serpyllum og Rubus caesius. Und- 
tagelsesviis forekomme Ulex europaeus og Sedum lividum paa 
disse Steder. Ved Byen Nieblum findes tre Bregner; Lastraea 
Filix mas, Blechnum Spicant og Aspleninm Ruta muraria, hvil¬ 
ken sidste voxer i Mængde paa Kirkens Mimr*); flere Arter af 
denne Familie fandt jeg ikke; muligt dog at Botrychium forekom¬ 
mer, da flere af Oens Localforholde svare til dem, under hvilke 
man ikke sjelden trætfer dem i Halvoens Hedeegue. 
Paa de smaa Brinker langs Oens Sydside findes Ononis re¬ 
pens meget hyppig, og blandt flere Buske af den traf jeg een, 
som udmærkede sig ved alle Delenes Spædhed; en lignende spæd 
Form af Lathyrus maritimus Fr. (/?, acutifolius) fandt jeg i Sandet 
under Brinkerne ud for Nieblum. 
Voxestedet blev mig angivet af en Farver Arfsten i Nieblum, eftcrat 
jeg havde seet den i hans Samling, der hovedsagelig var gjort paa 
Amrom og Fbhr. Jeg maa beklage, at han ikke kunde paavise mig 
Voxesteder for Silene anglica L. og tlelosciadium repens Koch., som 
lian ogsaa havde og paastod vare tagne paa Fohr; thi min Sogen 
efter dem var forgjæves. 
