137 
nedslanime fra nogle af en hollandsk Skipper indfdrte; men og- 
saa disse ere i Aftagende, deels fordi enkelte af Beboerne gjore 
sig det til en Erhvervsgr'een at lure dem op og skyde dem, naar 
de om Aftenen komme ud af deres Huler, deels fordi Maarer 
og Ildere eller Væseler skulle være komne til 6en over Isen for 
nogle Aar siden og nu gaae i Hulerne for at tage dem. Hvil¬ 
ket elter hvilke af disse Væseldyr det er, som ere komne til 
Oen, kunde jeg ikke faae oplyst; thi alle tre bleve nævnede af 
forskjellige Personer, der dog ikke kunde give nogen bestemt 
Beskrivelse hverken af Dyrenes Udseende eller Levemaade. 
Vegetationen i Amroms Klitter er ikke forskjellig fra den, 
jeg saae paa de tilsvarende Steder paa Sild; derimod har Knib- 
ben en Vegetation, hvortil intet Tilsvarende findes paa Sild. 
Denne store Sandflade kan man maaskee bedst ligne ved et snee- 
dækket Overdrev, hvor Toppene af Buske rager frem; gaaer man 
ude paa selve Knibben, seer man naturligviis, at, hvad der i Af¬ 
stand ligner Snee, er Sand og Buskene — Agropyrum junceum L.; 
man kan gaae fra dens nordlige til dens sydlige Ende uden at 
see nogen anden Plante. Sandet er maaskee for lavt til Hjæl¬ 
meroret og for flint til Marehalmen, eller maaskee for salt for 
dem begge, Gaadefuldt er det at see dem i Nabolaget af et 
Sted, som synes at maatte egne sig godt for dem, uden at de 
dog udbrede sig paa det. 
Paa Grændsen mellem Marsk og Geest traf jeg en Plan¬ 
te, som jeg ikke havde seet paa Sild, nemlig Juneus atricapil- 
lus; ogsaa fandt jeg den paa et Stykke Eng paa Sydenden af 
Oen, som var fremkommet derved, at Klitvandet sivede ud langs 
Kysten. Paa Digerne ved Byen Nordtorp og ved Veikanterne 
mellem denne By og Nebel fandt jeg Dianthus Carthusianorum 
i stor Mængde, men intetsteds saae jeg den i Klitterne, og den 
sædvanlige Angivelse af disse som dens Voxested maa vistnok 
beroe paa en Feiltagelse. 
Paa Marsken forekommer Halymus portulacoides meget al¬ 
mindelig, og holder sig især til Kanter af Prilerne, hvor den 
