A. crassicornis Miill. naaer et Tvermaal af flere Tommer^ men 
sjelden nogen betydelig Hdide; den præsenterer sig derfor enten 
som en flad Skive, en lav Cylinder eller, i sammentrukken Til¬ 
stand, naar Kapperanden har snoret sig heelt sammen over de 
indtrukne Fangarme, som en rund, noget hvælvet Pude. Den er 
af en solid, kjodagtig, men ikke egenlig bruskagtig Consistens, 
og dens Kappe er tæt besat med smaae klare Vorter med en 
Fordybning (Pore?) i Midten. Disse Vorter ere dog ikke altid 
lige tydelige; undertiden sdger man dem forgjæves, men finder 
dem maaskee tydelige nok en halv Time efter hos det samme 
Exemplar. Fangarmene ere meget talrige og sidde i 4—5 Ræk¬ 
ker; i deres sædvanlige sammenlrukne Tilstand ere de tykke, 
but kegledannede og fint rynkede baade paa langs og paa tvers. 
Mellem de finere Mavefolder sees der hos denne Art særdeles 
tydeligt 2 Par store bruskede Folder, som ere anbragte ligeover- 
for hinanden, og have en rod Plet imellem sig. — Farven va¬ 
rierer meget. Et Exemplar var f. Ex* purpurrod!, men dets Fang¬ 
arme lyse med en bred rod Ring paa Midten, et andet mere 
brunrodt med gronlige Arme, ligeledes med et bredt rodt 
Bælte paa Midten, men hos begge var Skiven smuk purpurrod, 
hvilken Farve hos den ene naaede lige hen til det Sted, hvor 
Mavens brune Farve begyndte, medens Læberne hos det andet 
vare farveldse. De fleste ere smukt flammede af hoirddt og 
gront og Fangarmene have da Bælter af de samme Farver, men 
undertiden ere de lysegule eller næsten aldeles hvide med yderst 
svage Farvebælter paa Tentaklerne. Hos de srnaae Unger er 
Tentaklernes Antal meget ringere, og de danne derfor hos dem 
kun en doppelt Rad; Vorter paa Kappen har jeg her aldrig seet; 
Kroppen er gjerne fla-mmet af hoirodt og lyst og Armene prydede 
med Ringe af samme Farve. Losnet fra Stenen eller Skallen, 
paa Skaller; ved Fyens Nordkyst har jeg paa Havstokkens Stene fundet 
en meget lignende, men mindre Form, som jeg ikke har kunnet ansee 
for forskjellig fra Dybvandsformen, med hvilken jeg dog forsi senere er 
hieven noiere bekjendt. 
