3tJ 
Traad, og som ifolge deres cliemiske Reaction synes at bestaae 
af en af de cliitinose Substanser; ofte forekomme disse Or¬ 
ganer hos en bestemt Dyreart kun under een Form, tiyp[)igt 
dog under to eller tiere ^). Neldefimene udvikles i storre eller 
mindre Antal, undertiden ogsaa enkeltviis indeni særegne Celler 
og blive fdrst frie efter Hristning eller Oplosning af disse; un¬ 
dertiden ere saadanne Celler rykkede sammen i storre Hobe og 
danne de saakaldte „Neldebatterier^C Undertiden foregaaer hele 
denne Dannelsesproces inde i mindre eller storre Hudkjertler, 
som kun sjeldent (Mesostomum Ehrenbergii, Orst.) ere fundne 
vR. Leuek.)*) forenede i drueformige Grupper paa en fælles Stilk, 
der synes at være Udforingsgangen for den hele Gruppe. — 
Neldefimene vides i Overeensstemmelse med deres Udviklings¬ 
forhold at udstodes og gjendannes med stor Hurtighed; Betyd¬ 
ningen af dem turde maaskee snarere være den at tjene til Be- 
dovelse af Byttet end til Beskyttelse mod Fjender.'^) 
’) AllercMle ældre Undersogere havde hos Hydrer, Actinier og Plaiiariei 
adskilt 2 Arter Neldefiim, mindre med Hager ved Grunden af Traadcn 
(haslae, Corda; Angelorgane, Ehrbg.) og storre uden saadanne (Ciliae, 
Corda; Nesselorgane, autt.); senere Forfattere havde skjelnet mellem 
Stave og egentlige Neldeorganer (s. ovenf.). I.igesaalidt som alle fore¬ 
kommende Former af Neldefiim kunne bringes ind under een af hine 
Arter, ligesaalidt ville de alle kunne henfores under een af de fire i den 
nyeste Tjd af Gosse skabte Kategorier (1. c. og Aetinologia britannica. 
1860. p. XXIX-XL); og allerede de hos mange Actiniader forekommende 
stavformige Legemer ville saaledes ikke lade sig henfore til nogen al 
Afdelingerne, hverken til Cnidae cameratae, glorniferae, cochleatae eller 
glohatae. Snarere turde alle hos Coelenteraterne forefundne Koinner af 
disse Organer lade sig bringe ind under en af de 8, hvis Tilstedeværelse 
Jul e s tJ aime har antydet hos 0/ eiianthus f nn« se. nat 4 S * I. tl8b4)^ 
p. 341—389, t. 7. f. 2—26). Men der staaer i det Hele endnu meget 
tilbage, for Videnskaben kan siges at være i Besiddelse af nogen grun 
dig Kundskab til disse mærkelige Elementers noiere Bygning, histogene¬ 
tiske Natur saavelsom til deres Betydning for mange af de paagjeldendc 
Dyreformer. 
Wiegm. Arch. 1852. I. p. 237. t. IX. f. la. — Leuekart har ikke seel 
Stavlegemer i [Jdforingsgangen, hvilke derimod synes observerefle al 
Oersted (Entwurl einer system. Einth. u. spec, Beschr. der Plattvviiimer. 
1844. p. 10. f. 26, 37), som dog tydede hele Strængen som en Muskel. 
^) Selv de blodhudede Aeolidier lade sig, end ikke i ganske ung Tilstand, af 
