132 
Middag er det mere aabent, og Varmen kan allerede nu tydelig 
mærkes af Haanden; Forskjellen mellem den og Luftens Varmegrad 
er imidlertid efter to Optegnelser kun i —2° C. En aromatisk 
Lugt mærkes allerede, men ligesom selve Varmen er den svag, 
og Staminodierne ere endnu tætstillede. 
Jeg vil nu herefter anfdre de Forandringer, som foregaa med 
Blomsterstanden fra Time til Time. 
Kl. 1. Hylsteret er mere aabent; Lugt og Varme endnu tem¬ 
melig svage, og Varmen er den samme i Auther- og Stamino- 
diepartiet. Den liojeste Forskjel fra Luftens, jeg paa denne Tid 
har maalt, er 2 ^/ 2 —3'%°. 
Kl, 2. Hylsteret er vidt aabnet; Kolben har bojet sig noget 
fremad; Lugt og Varme endnu svage, og Varmen ensformig. 
Kl. 3. Hylsteret endnu mere aabent, Kolben bojet mere 
fremad; Lugten er stærkere og Varmen ligesaa; denne stiger nu 
til 3—5° over Luftens, men der er endnu ingen betydelig For¬ 
skjel mellem Antherernes og Staminodiernes Varme. 
Kl. 4. Varmen er endnu svag og ensformig, og der er 
for Foleisen ingen mærkelig Forskjel mellem Antherernes og 
Staminodiernes ; ved Instrumentet har jeg derimod paa denne 
Tid maalt en Forskjel af omtrent 1°. Den hdjeste Forskjel, som 
jeg har set, var 
mellem Luften og Anthererne 9° C. 
— — - Staminodierne 
— — - Frugtknuderne 2°. 
Jeg maa her bemærke, at eflerat jeg ved nogle Maalinger var 
kommen til det Resultat« at Frugtknuderne kun i en hojst ubety¬ 
delig Grad opvarmes — hvilket maaske ovenikjdbet nærmest maa 
tilskrives Staminodiernes Nærhed —, hdrte jeg op at maale deres 
Varme. 
Kl. 5. Hylsteret er nu saavidt aabnet, som det over¬ 
hovedet aabnes. Kolben mere fremadbdjet. Aroma langt stær¬ 
kere. Ved denne Tid pleje en Mængde sorte Bier og sraaa 
