141 
i Slovdragerne; den kan her stige til 13,8° C. over Luf¬ 
tens j i Frugtknuden er Varmeforhdjelsen mindre, i det hojeste 
7° over Luften, og i Kronbladene allermindst, nemlig i det 
hojeste 4,7°. — Hos Arum maculatum er Varmeforhdjelsen 
stærkest i den kdlleformede Kolbespids og i Anthererne, navnlig 
i de sidste; Frugtknuderne staa langt tilbage. Hos Arum Dra- 
cunculus^ Caladium pinnatifidum ^ Cucurbita Melopepo ^ Bignonia ra- 
dicans o. ti. synes det ogsaa især at være Stdvdragerne, som op- 
varihes; Saussure fandt Hunblomsterne hos Cucurbila Melopepo 
mindre varme end Hanblomsterne. 
Der er kun iagttaget eet Tilfælde, i hvilket Stedet for den 
hojeste Varme under Blomstringen forandrede Plads, nemlig hos 
Colocasia odora (efter van Beek og Bergsma); den stærkeste 
Varmeudvikling fandt nemlig forst Sted i Anthererne, men efterat 
Pollen var udkastet, bleve de koldere, og nu steg Varmen i den 
kjddede Kolbespids. — Det synes fordvrigt, som om i Regelen 
Pollenkornene kastes ud, efterat den storste Varmeudvikling 
er forbi; ikke blot er dette bemærket hos flere Aroideer, men 
ogsaa af Caspary hos Victoria regia. 
Den storste Forskjel, som hidtil er iagttaget mellem en 
Blomsts eller en Blomsterstands Varme og Luftens (men som natur¬ 
ligvis alligevel maa antages at staa tilbage for den virkelige) er c. 
30^/2° C. 5 nemlig af Hubert paa Madagascar hos Colocasia 
odora. Hos den samme Plante iagttog van Beek og Bergsma 
en Forskjel af 22°, 20,24°, 19,44°, 18,33° o. s. v. — Efter 
den kommer den ovennævnte Philodendron Lundii , hvor den 
hojeste Forskjel har været 18^2°. — Victoria regia er den næste; 
den storste Forskjel har her været 13,8°. Derpaa fdige Arum 
maculatum L. (Forskjel 10,4°), Arum italicum (Forskjel 11,5°) 
Arum dracunculus (Forskjel 8,7°), og de dvrige. 
Delte er i kort Oversigt AU, hvad der, saavidt mig er bekjendt, 
er bleven iagttaget over disse interessante Phænomener i Plante- 
