0 
179 
saaledes i de senere Aar vistnok med Fdie har anseet den meget 
store, i 1827 ved Ostende fundne, af D 11 b a r, V a n Breda og van 
der Linden beskrevne Finhval for en egen Art, forskjellig fra' 
lialænoptera laticeps Cray {Hal. rostrata Bud.) og kaldt den deels 
lialænoptera gigas deels Sibbaldius borealis^ synes man væsentligst 
at have ladet sig bestemme af den store Forskjel i Stdrrelsen, 
og en kundskabsrig Cetolog har for faa Aar siden troet at 
maatte indrdmme Muligheden af, at de to nysnævnte Arter endnu 
kunne vise sig at falde sammen, uden at have fundet sig foran¬ 
lediget til ved Besvarelsen af dette Spdrgsmaal at tage noget 
Hensyn tit den Forskjel i deres Farve, som de foreliggende An¬ 
givelser have paaviist. Fremdeles synes det ikke at have vakt 
Betænkelighed at henfdre saa forskjelligt farvede Finhvaler, som 
f. Ex. den af S ch leg el i 1841 iagttagne og afbildede sorte og 
hvide Han og de tvende afCompanyo ogEschricht beskrevne, 
mere eller mindre graa Hanner til een og samme Art, Physalus 
antiquorum Gray. 
Under disse Omstændigheder besidde de Optegnelser, som Hr. 
Hallas har samlet under sit Ophold ombord i Hvalfangeren „Tho¬ 
mas Boys^^, en vis Interesse allerede derved, at de give Beskri¬ 
velser og en Deel Maal af adskillige Individer af begge Kjdn af 
een og samme Finhval-Art, Islændernes „Steypirey5r“, og 
saaledes give os Midler ihænde til idetmindste for een Arts 
Vedkommende at danne os en nogenlunde begrundet Forestilling 
om Spillerummet af de V^ariationer, Farven kan frembyde. Thi 
at de af Hr. H a 1 1 a s undersdgte Finhvaler (lialænoptera) 
virkelig henhdre til een Art, kan vist ikke betvivles; i det 
Hoieste kunde der maaskee opstaae nogen Betænkelighed med 
Hensyn til Individet C, som er det storste af dem Hr. Hal¬ 
las har truffet, men som dog efter Stdrrelsen af Afstanden 
fra Snudespidsen til Blæsehullerne at domme synes at have havt 
et ikke blot relativt, men absolut kortere Hoved end de mindre. 
Imidlertid er denne Forskjel ogsaa den eneste nogenlunde væ¬ 
sentlige, der kan paavises, og selv om man tor være sikker paa 
