36 
Vandet. Allerede den 7de Mai har jeg fundet dens 2 Æg saa- 
længe rugede, at Ungerne vare nærved at krybe ud af Æggene. 
Ved stærk og vedholdende Regn stiger Vandet undertiden saa 
hoit, at Æggene kunne flyde, -hvis Fugten forlader Reden. 
Naar man lister sig til dens Rede, trykker den sig med Halsen 
udstrakt mod Vandet, indtil man er kommen ganske tæt til den, 
og skyder da som en Piil af Reden under Vandet. 
Fuglen spises, naar man kan erholde den, men den er van¬ 
skelig at skyde, da den baade er forsigtig og seiglivet. 
Ungerne ere strax gode Dykkere og kunne ofte trætte Jæ¬ 
geren, inden han kan faae Skud paa dem. 
96. Uria troile Tem. 
Dansk: Lomvie^ 
Færdisk: Lomvia^ 
er næst Lunden, Færdernes vigtigste Bjergfugl, og ankommer til 
Landet ved „Podlsmessu“, 25de Januar, samt drager bort igjen 
med Ungen, saasnart denne kan forlade Bjerget, sidst i Juli og i 
August. Ved „Leibarsmessu“, den 22de Februar sees den at sidde 
i Bjergene, hvor den agter at yngle, og forbliver da i tre Dage 
efter hinanden i Bjerget, hvorpaa den suger Havet igjen og bliver 
borte i tre Dage. Paa denne Maade vedbliver den ndiagtigt, ind¬ 
til den værper, medmindre Uveir (Snee og Regn) lægger den 
Hindringer iveien. Naar Uveir ikke tillader den at komme til 
Bjerget de bestemte Dage, bliver den borte indtil de Dage, da 
den efter sin Orden skulde være i Bjerget, om Veiret er nok 
saa godt de mellemliggende tre Dage. De Dage, naar den er i 
Bjerget, kaldes „Landkomudeåar^^ og kunne beregnes ndiagtigt 
efter Maaneskiftet. 
Dens Næring bestaaer i smaa Sild, især Hvassilden, som 
den ogsaa opfdder sine Unger med, og som den bringer i Næbet 
saaledes, at Sildens Hale sees udenfor Næbspidsen. Den holder 
sig derfor til Sildestimerne, men naar Silden mangler, lader 
den sig ndie med andre Fisk, dog bekommer det ikke Ungerne 
« 
