47 
nelop paa det Sled, hvor Fuglemanden har slaaet Nættet hen. 
Naar han er kommen til den anden Ende, er den forste besat 
igjen, og han begynder da forfra, indtil han har faaet det Tal 
han skal have af Kongen, men giver dog Fuglene god Tid at 
flyve til igjen og sætte sig, for ikke at have nddig at „lægge for“ 
saa ofte, hvorved Fuglen bliver vild, „slangraddur“. Har Rougen 
ikke været besdgt i en lang Aarrække, kan Fuglemanden tage 
Lomvierne med Hænderne. Fuglene ere aldeles ikke skye for 
den fremmede Gjest, og saasnart han lægger sig ned, hoppe de 
strax op paa hans Ryg. Hvormeget der skal dræbes, bestemmes 
efter Antallet af Ungerne; ikke flere end disse, men hellere færre 
er den Grændse en omhyggelig Fuglemand sdger at naae, naar 
han vil have spag Fugl. Er det „Landkomedag^^, (naar fledle- 
fuglen sdger i Bjerget), kan han tage Mere efter Skjdnnende, da 
han kjender Hedlefuglen, som sidder yderst. = Han maa ogsaa 
sdge at dræbe ligeligt hele Rougen igjennem ; thi dræber han for 
mange paa et Sted af Rougen, om det saa er midt paa den, 
bliver det Sted aldrig bebygget igjen, om end Fuglene bygge 
saa tæt paa begge Ender, at de ikke kunne rummes. Ligeledes 
maa han vogte sig for at lade Blod komme paa Klippen; thi 
Blod skræmmer Lomvien. Paa samme Maade som anfdrt under 
Vaarfuglefangsten, bindes Lomvierne sammen og kastes tilsdes 
eller hales op efter Omstændighederne. Indtil 100 Lomvier kan 
Fuglemanden fdre op med sig, forsaavidt han troer Linen kan 
taale det, eller der er Mandskab nok til at hale. For at komme ind 
paa en Roug, hvor der er „Loft“ o: hvor det overliggende Bjerg sprin¬ 
ger frem ud over Hylden, maa Fuglemanden give sig en stærk svin¬ 
gende Bevægelse, som kaldes al „rajggja“ eller at „teåka Loft^^. 
Naar Loftet gaaer over 6 a 7 Favne dybt ind, kan det neppe tages. 
Til Hjælp bruges „Bergkroug“, en smækker Baadshage, for at holde 
sig inde ved Klij)pen, naar han kan naae den. 
En dygtig Fuglemand kan ,,ngla‘‘ 1000 Lomvier om Dagen. 
400 Loinvier regnes at give 1 Vog o: 36 tt Fjeder, men 350, 
naar de ere ,,sjoukastajir^^ o: have været kastede tilsoes. En 
