339 
langtfra Udseende af at være unaturligt forkortet. De islandske 
Exeniplarer vare ikke saa godt præparerede, at Totallængden med 
iXytte kunde maales; den sammenlagte Vinges Maal (2" ‘/a'") 
stemmede imidlertid her ret godt med Hr. F.’s Angivelse; men det 
endelige Resultat synes altsaa dog atvære, at Storrclsen kan variere 
lios den færdiske Gjerdesmutte, ligesom man længe har vidst, at 
den gjor det hos den almindelige Art. Derimod er der utvivlsomt 
en ikke ringe Forskjel mellem begge Former, hvad Næb og Fodder 
angaaer; Næbbet er kjendeligt tykkere og Fodderne meget plumpere 
hos den færdiske Gjerdesmutte end hos den danske; og skal den 
færdiske virkelig opstilles som en egen Art, vilde det tilsidst dog 
nok kun være ved Hjælp af denne P'orskjel, at den muligviis 
vilde kunne erkjendes. Det maatte imidlertid erindres, at Troglo¬ 
dytes europæus er en Fugl, hvis Stdrrelse efter udmærket om¬ 
hyggelige Iagttageres Erfaringer vexler ikke lidt hos forskjellige 
Individer; og det maatte fdrst oplyses, om der ikke fandtes 
Mellemformer, der udviskede den her omtalte Forskjel i Næb og 
Fddder ; der var Intet i Hr. Fischers Meddelelse, som tydede paa, 
at han havde .sammenlignet sit fattige, i et eneste noget beska¬ 
diget Exemplar besiaaende Materiale med Andet end netop med 
danske Gjerdesmutter; man kunde med Billighed fordre en Sam¬ 
menligning med Gjerdesmutter fra andre europæiske Lande navn¬ 
lig fra Shetlandsberne, Skotland og England, forend den formeent- 
lige Art kunde ansees for begrundet, og Meddeleren tvivlede for 
sit Vedkommende paa, at den fortjente at betragtes som andet og 
mere end hoist som en Localrace af den almindelige Art, idet den 
Omstændighed, at Fuglen lagde slbrre Æg end T. euroyceus^ dog 
vel kun kunde faae videre Betydning, forsaavidt som den forbandt 
sig med constante Charakterer hos Fuglen selv. 
(1. Ude November. Cand. magist. Elberling meddeelte Resultaterne af sine 
lindersogelser over nogle danske Kalktufdannelser i Henseende 
til deres geognostiske Forhold og de i dem indeholdte dyriske 
Levninger (forbeholdende sig senere at meddele sine endnu ikke 
afsluttede Undersogelser over Plantelevningerne). 
Han talte fdrst om Kalktuffens almindelige Charakterer og de 
i den indesluttede underordnede Lag og Gange (tdrveagtige og 
dyndagtige Substantser, .lernokker. Manganilter). De undersdgte 
Localiteter vare: Maglekilde ved Roeskilde; Vintermdllerne mel¬ 
lem Roeskilde og Holbæk; Ndrlund N. for Hobro; Skvat Mdlle, 
Rode Mdlle og Stampemdllen ved Skanderborg; Neder Knapperup, 
Haraldskjær, Kjærbdlling og Kjelkjær ved Veile. Alle de under¬ 
sdgte Dannelser inaae betragtes som afsluttede. Hvad deres Alder 
angaaer, saa hvile de paa diluviale Lag og ere ikke dækkede af 
noget ældre Lag end Muldjorden; Meddeleren har ikke fundet 
Levninger af Menneskeværk i Kalktuffen. De dyriske Levninger 
lede til det Resultat, at disse Dannelser paa en enkelt Undtagelse 
nær ere foregaaede i Kildebasiner: den i Vandet stedfindende Be- 
