26 
Sundet med storre Exemplarer fra Grønland, iagttages ogsaa 
en kjendelig Forskjel paa Formen af de 10 Kalkstykker, som 
danne de 5 Boiler omkring Skallens store Aabning, hvortil 
Kjæbeapparatet er befæstet. De ere hos den mindre Form for¬ 
holdsvis mere smækkre, og der er en storre Afstand mellem dem 
end hos den storre Form, hvor de ere bredere og mere massive. 
Men Undersøgelsen af grønlandske Exemplarer af forskjellig 
Størrelse har overtydet mig om, at dette Forhold forandrer sig 
med Dyrets Størrelse, og at der i denne Henseende ingen Forskjel 
er mellem lige store Individer fra Grønland og Sundet. De fleste 
grønlandske Exemplarer ere ligesom vore temmelig flade, d. v. s. 
Hoiden er omtrent det halve af Breddetvermaalet; dog træffes 
enkelte med mere toppet Skal*}. Farven er oftest mork-violet 
med gronne Pigge. — Som charakteristisk for denne Art i Modsæt¬ 
ning til de andre nordiske Arter kan anføres: 1) at Fodporerne 
sidde i Buer, 5 Par i hver; 2) at Skallens mindre Rygaabning 
(Analaabningen) udfyldes af talrige Skjæl i flere uregelmæssige 
Kredse; ,3) at Mundhuden er belagt med 10 storre runde Skjæl, 
hver med flere Smaaknuder og med 2 Porer for Mundfddderne, 
samt med talrige aflange Smaaskjæl med 2 eller flere Smaa¬ 
knuder og med mange endnu mindre og finere Smaaskjæl uden 
Knuder; og 4) at de fordybede Riller paa Piggene ere stribede 
paa tvers. 
Hvor denne Arts Forekomst i Dy b d e n hidtil er optegnet, har 
den kun været truffet fra Havbrynet indtil lo Favnes Dybde. Det 
var ogsaa mellem Vandbredderi og 20 Favne, at Hr. Barrett fandt 
de voxne; derimod fandtes Ungerne paa 30 -40 Favne. Det er 
en Art med stor geographisk Ud bredn in g; den er funden paaCapt. 
Pennys Expedition i Wellington-Kanalenog jeg har seet smaae 
*) Man sammenligne krof. biljeborgs Bemærkninger om denne Art i 
Vetenskaps Akademiens Randlingar 1850, II. p 340. Den her udtalte 
Formodning, at E. drobachiensis maaskee faldt sammen med E, lividjts, 
er urigtig. 
**} Forbes, Sulherlands journal etc. 
