86 
a. Arter, som ere fælleds for det arktiske og boreale 
Bælte i disses hele Udstrækning, f. Ex. Ophiopholts aculeata. 
b. Arter, som beboe det arktiske Bælte i dets hele Udstræk¬ 
ning og tillige gaae lidt ned i det boreale, f. Ex. Ophiacantha 
spinulosa. 
c. Arter, som beboe det boreale Bælte i dets hele Bredde, 
men enten ikke gaae op i det arktiske eller ikke hdit nok til 
at komme ind under Rubriken a. Det er uvist, hvorvidt saa- 
danne Arter virkelig findes. Asteracanthion rubens kan neppe 
gjælde for et Exempel derpaa. 
?(1. Ostlige Arter, fælleds for det arktiske og boreale Bælte, 
f. Ex. Asteracanthion Miilleri. 
?e. Vestlige Arter,' fælleds for det arktiske og boreale Bælte. 
Maaskee er Psolus Fabricii en saadan. 
f. Ostlige arktiske Arter, f. Ex. Tripylus fragilis. 
g. Vestlige arktiske (gronlandske) Arter, f. Ex. Myriotrochus 
Rinkii. 
h. Ostlige boreale Arter, f. Ex. Synapta inhærens. 
i. Vestlige boreale Arter. 
Saafremt man vilde forene de to fdrste Grupper til een, 
vilde Hovedmassen af de nordiske Pighude samle sig i 3 
store geographiske Grupper: 
A. De for begge Nordhavets Kyster fælleds arktiske eller 
for det arktiske og boreale Bælte fælleds (13) Arter (a og b). 
B. De ost-atlantiske (brittisk-skandinaviske) Arter. 
C. De vest-atlantiske (nordamerikanske) Arter. 
Havde vi kunnet udstrække vore Undersøgelser til sydligere 
Egne, havde vi formodenlig faaet 
D. Pensylvaniske Arter. F. Cellisk-lusitaniske Arter. 
E. Vestindiske Arter. G. Middelhavs-Arter. 
Men hvilke Arter hore ind under D og F? D er er her et stort 
Hul i vore Kundskaber, som dog forhaabenlig inden længe vil være 
udfyldt. Af de nordamerikanske Zoologers Energi tor man haabe, 
at de snart ville lose deres Deel af Opgaven. Ligeledes er det at 
t 
