116 
som meer og mindre hyppig ved Finmartens Kyster, hvor de 
fandt den paa 30—40 Favnes Dybde paa Coral-, Gruiis- og 
Sandbund. 
Skalstructuren er som hos JMarsenierne meget vanskelig at 
bestemme med Sikkerhed, den syntes den samme som hos hine 
(cf. 1. c. p. 280? tun vare de sammensættende Elementer noget 
mindre; mod Syrer forholdt Skallen sig paa samme Maade som 
hines. 
Efter Borttageisen af Skallen saaes det, den ovenfor omtalte 
Halvring dannende Pigment afsat paa Kappens Indside. Paa 
den sidste Vinding af Indvoldsmassen saaes den gjennem- 
skinnende Sædstok, længere fremad den særdeles sirlige, gulige, 
af smaae, uregelmæssigt kantede acini sammensatte Lever, der 
strakte sig længere frem end hos M. micromphala. Paa det 
sædvanlige Sted til Hoire sees Overfladen af den hoire Skalmu¬ 
skel, men af en anden Form end hos den grønlandske Art; 
den er halvmaanebdiet, meget tykkere paa Midten. [Fra samme 
og hen foran Leveren sees strækkende sig en fra denne tyde¬ 
ligt afgrændset, gjennemskinnende, gulighvid Masse, som i 
Midten synes deelt ved en mælkehvid Stribe.] Længere fremad 
sees de til Gjællehulens .Loft tilheftede Organer skinne igjen- 
nem, bagest Sliimkjertelbladene, foran samme Gjællen og den 
finnede Nyre; ved dennes venstre Ende sees Overfladen af den 
venstre Skalmuskel, der er uregelmæssig tresidig og springer 
stærkt frem; ligesom den hoire skyder den en Forlængelse udad 
og bagtil ud til Kapperanden (sml. F. 5.)* 
Gjællespalten er stdrre end hos den grønlandske Art og strækker 
sig længere til Hoire. Gjællehulen, som hos hiin, og saaledes og 
den svagt S-formigt boiede Gjælle, hvis venstre Ende naaede hen 
bag Skalmusklen; Gjællebladene frie i omtrent ^(5 af deres Længde. 
Bag Gjællen fandtes Hjertet og Sliimkjertelbladene; foran dog 
lidt til Venstre for den det sædvanlige gjælleformige, finnede 
Organ. Overeensstemmende med Opfattelsen hos Cuvier, Sharpey, 
Siebold o. A. har jeg i mit tidligere Arbeide betragtet dette 
