Naar man fra el Punkt i Midten af disse sydfyenske Banker, 
f. Ex. fra den hdie Skjoldeiiiose Mdilcbanke, seer mod Syd, da 
seer man ned over et terrasseformigt Land, der med en Bredde 
af hdist i^o Mil sænker sig ned mod Ostersden; man overskuer 
el stort Basin af denne, begrændset i Sydvest af Æro, i Sydost 
af Langeland og opfyldt af en stor Mængde stdrre og mindre 
Oer og Holme. Det er den sydfyenske Oyaard, og det er denne 
Ogaard tilligemed den Syd for Bakkestroget liggende Del afb^yen, 
der skal være Gjenstand for denne Beskrivelse. 
Tænker man sig en Linie draget fra Langelands Nordspidse 
til Tidselholt paa Fyens Sydostkyst og derfra til det ydersle 
Punkt paa Fyens Sydveslkyst, Bdidcn, da vil denne Linie, som 
i Fycn omtrent fdiger Bakkernes Hdideryg, danne Nordgrændsen 
for dette Gebet. En Linie draget fra Bdiden langs Ærds Vest¬ 
kyst til Langelands Sydspidse danner den sydvestlige og Lange- 
lands Ostkyst den sydostlige Grændse. Gebetet bestaaer saaledes 
af en nogenledes ligesidet Triangel, hvis Spids vender mod Syd, 
og hvis Sider have en Længde af c. 7 Mile. Dets hele Areal 
udgjdr omtrent 2i □ Mile ^ hvoraf vel omtrent 8 □ M. ere be¬ 
dækkede med Vand, medens Fyen afgiver 4, Langeland o, Æro 
IVe, Thorseng 1^4 5 Thurd V 4 og de dvrige Oer 1 □ M. — 
Beliggenheden er mellem 55° 10' og 54° 45' N. B. og 1° 37' — 
2° 30' V. L. fra Kjdbenhavn. Det har saaledes nordlig Beliggen¬ 
hed fælleds med den midterste Del af Slesvig og med den 
sydligste Del af Sjælland, stdrste Delen af Laaland, Falster og 
Mden. Det nordligste Punkt er omtrent 2 V 2 ° sydligere end 
Skagen, omtrent 1° sydligere end Sjællands Nordspidse. Det 
sydligste Punkt er neppe Vl»° nordligere end Slesvigs sydligste 
Punkt, kun ganske lidet nordligere end Falsters Sydspidse. 
Vest—osllig Beliggenhed deler det med stdrste Delen af Jyllands 
Oslkvsl. 
Den Del af Gebetet, som ikke begrændscs af Bakkerne, be¬ 
skylles af Havel: mod Syd Ostersden, mod Ost Store Belt og 
dets Fortsættelse, Langelandsbellel, der skiller det fra Laaland, 
