205 
Affald til begge Sider er her intet VandlSb af nogen Betydenhed. 
Af Soer findes et Par smaa: Stengade Sd og Borgsd nær Trane- 
kjær. begge uden Aflob. Derimod er den sydlige Del af Oens 
Vestside indskaaren af flere store Noer, især Lindelse Noer, del¬ 
er opfyldt af en Mængde Oer. Magleby Noer er inddæmmet og 
gaaer over til at blive Indso. 
Thuro har overalt temmelig hdie Kyster og er ovenpaa flad. 
Den deles ved en dyb Bugt i to Dele. — Paa Thorseng (storst 
Længde a Miil, storst Brede 1^/2 Miil) er Bregninge Banke 
(239') temmelig isoleret; den hæver sig jævnt op fra alle Sider, 
hvorved Norddelen af Oen bliver temmelig hdi. Hele den dvrige 
og stdrre Deel af Oen er derimod flad. Her er hverken Vand¬ 
lob eller Soer. — Æro (storst Længde 3^/4 M., storst Brede •‘^/4, 
kun et enkelt Sted IV 2 M.) er ligesom Langeland gjennemskaaren 
af Bakker, af hvilke Sonderhdi og Galgebanken angives som de 
hoieste (226' og 176'). Heller ikke her er noget Vandlob — 
det storste, ved Breininge, har ondt ved at drive et Mollehjul. 
Derimod findes her den storste So i hele Distriktet, nemlig Vit 
So, der dog formodenlig ogsaa er et forhenværende Noer. — 
Af de dvrige Oer ere de vestlige, især Korshavn, Lyo, Dreio- 
Skov temmelig hdie. Flere udmærke sig ved epntlig at bestaae 
af 2 Dele, forbundne ved en ganske smal, lav Strimmel. Idet- 
mindste den ene Del er da gjerne hdi. Stdrst af saadanne 
Halvder er Igskovland ved Ærd. Ganske flade og lave ere 
Stryno, Skard o. m. mindre foruden Hovedparten af Dreid, den 
sydlige Del af Thorseng, Igskovland o. s. v. 
Kysterne af Fyen gaae oftere, Oernes sjeldnere, med hdie 
Klinter ud til Havet; i saa Fald er der dog altid en smal For¬ 
strand nedenfor. Ellers er Kysten flad og lav, og det ofte saa 
lav, at den maa beskyttes mod Oversvdmmelser ved Diger (f. Ex. 
Thorsengs Sydkyst, Strynd o. fl.). Det er vel muligt, at her hai 
funden eller finder en Sænkning Sted. 
Hvad nu Jordsmonnets Beskaflenbed angaaer, da er det 
hovedsagelig overalt Leer, mere eller mindre dækket af Muldjord. 
