235 
Gramineæ indlage ligeledes overalt anden Plads og ligeledes 
mindst Procentantal i Stockholm (8,1)- omtrent det 
samme i Danmark (8,2), Sydfyen og Skovoerne (8,3), men for 
hele Gebetet stiger det til 9,2 paa Grund af at det paa de skov¬ 
lose Oer udgjdr 9,5 pCt. (Strynd 11,8)« De synes altsaa ogsaa 
at tiltage i Mængde med Havets storre Indflydelse, men tillige 
med Skovens Aftagen. 
Ctjiuraceæ indtage de fleste Steder tredie Plads, paa Skov- 
derne kun femte og paa de skovldse Oer sjette. I Stockholm 
er deres Betydning ikke meget ringere end Græssenes (7,2); i 
Danmark og Fyen i pCt. ringere (6,2). Paa Loll.-Flst. synker 
Forholdet endog til 5,0, paa Skovderne til 4,4 og de skovldse 
Oer 4,6. De aftage altsaa mod Syd, med Havets stdrre Indfly¬ 
delse, med Dyrkningens Tiltagen og det færske Vands Forsvinden, 
Painlionaceæ og Cruciferæ aftage begge her, men kun lidet. 
De sidste udgjdre dog paa de skovldse 6er noget stdrre Procent- 
mængde paa Grund af Havets Indflydelse. - Derimod tiltage 
Scrophularineæ og Labiatæ, især de sidste, ikke ubetydeligt paa 
Grund af Dyrkningen. 
Rosaceæ udgjdre for hele Danmark 4,0 pCt. For Fyen lidt 
mere, (4,2); men ellers aftage de baade i Stockholm, (3,7), paa 
Loll.-Flst., (3,6), paa Skovderne, (3,4) og især paa de skovldse 
Oer, (3,3). Det er især Arter af Rosa og Rubus, der bevirke 
Forskjellen. De aftage med Havets stdrre Indflydelse, med 
Skovenes Aftagen og Dyrkningens Tiltagen. 
Umbelliferæ tiltage her. I Stockholm udgjdre de 2,6 pCt., 
i Danmark og Fyen 3,3. Dette Forhold stiger paa Skovderne 
til 3,6, Loll.-Flst. til 3,9 og paa de skovldse Oer til 4,1. De 
tiltage mod Syd og med Skovens Aftagen. 
Alsinaceæ indtage en betydelig hdiere Plads her (3,3) end i 
hele Danmark (2,4) og i Stockholm (2,1), og den samme Plads 
bevare de omtrent paa 6erne (3,l-3,4). Deres Tilvæxt skyldes 
Dyrkningen. 
Pobfjoneæ og Clienopodew liave for hele Danmark omlrenl 
