nemsnit, altsaa det samme som for Korsør; men hvad lader der sig 
slutte af 6, tilmed udelukkende store, Sild angaaende denne Sag? 
lian faar imidlertid til Dels ved denne Vilkaarlighed en smuk Serie 
frem, nemlig som Gjennemsnitskombination for Sild: 
fra Nordsøen 1 a I A; fra Korsør 2 a II B; fra Kiel 3 b III B. 
Som liesultat af de foregaaende Undersøgelser opstiller han 
saa (se p. 115) de to Var. a og b for Sild i Nordsøen og Østersøen. 
Var. a med Kygfinne, Bugfinne og Anus langt tilbage; Gat- 
finnens Længde lille. 
A^ar. b hvor netop det modsatte finder Sted. 
AAr. a findes fortrinsvis i Nordsøen og Kattegat, A'ar. b for¬ 
trinsvis i Østersøen. 
Som man af det foregaaende vil se, opstiller Heincke paa Ka¬ 
rakterer, der efter hans Mening ere uafhængige af Totallængden og 
dermed af Sildens Alder, to Eacer. Karaktererne ere imidlertid, 
som jeg har vist, ikke i Besiddelse af en saadan Uafhængighed, og 
det Spørgsmaal paatrænger sig da: „Ere de to Eacer kun at be¬ 
tragte som gamle og unge Sild?“ Hertil maa svares: „Ja, ligesaa 
fuldt ud som Sildens Størrelse er afhængig af dens Alder.“ — 
Men hvorfra stammer da den mærkelige Gradation i Formlerne 
fra Nordsøen til Korsør, til Kiel? — Simpelthen fra, at Heincke 
væsentligst kun har undersøgt store Sild fra Nordsøen 
og Korsør, men alle Størrelser fra Kiel. 
Heincke bygger imidlertid videre paa sine Eesultater, og i en 
Afliandling, ligeledes i Kielerkommissionens Beretninger og tr 3 ’kt 1884, 
betitlet „Die AArietaten des Herings, zweiter Theil“ søger han 
blandt andet at klare, i hvilket Forhold hans A"ar. a og b staa til 
de vaar- og høstlegende Sild i Kielerbugt. 
Efter først at have vist, at vaar- og høstlegeiide Sild ere 
temmelig utilstrækkelige Betegnelser, idet der (se p. 9) til enhver 
Aarstid i Kielerbugt findes Sild med Kjønsstoffer paa alle mulige 
Alodenhedsstadier, mener han dog at kunne skjælne mellem en 
Hovedmasse, der leger om Foraaret og en ringere Mængde, der 
leger om Efteraaret. Han undersøger nu, i hvilket Forhold disse 
