82 
Blomster, og det maa indrøaimes, at det vilde være unaturligt at 
kalde Undersiden af en Læbeblomst for Bygsiden, Oversiden for 
Bugsiden, men dels danne de z3^gomorfe Blomster en ganske sær¬ 
egen Gruppe af dorsiventrale Organer, og dels turde der maaske 
være Anledning til at indføre andre Betegnelser for disse end Eyg- 
og Bugside. 
Naar de dorsiventrale Organer indtage en udpræget plagiotrop 
Stilling, kaldes den Side, som vender opad, simpelthen Overside, den 
modsatte Underside. Er Eetningen mere eller mindre nøjagtigt lod¬ 
ret, benyttes sædvanlig andre Eorliold til at betegne de to Sider 
med. Saaledes anvendes hos Papilionaceerne Betegnelsen Blomster¬ 
side for den Side, til hvilken Blomsterstandene ere rettede. Der¬ 
imod overfører jeg ikke Betegnelserne E^^g- og Bugside paa Prim¬ 
skuddet, jeg forbeholder dem for Sideskuddene og anvender dem 
paa den angivne Maade, saa at altsaa Bugsiden eventuelt vil kunne 
blive saavel Over- som Underside. 
Ved toradede Blade kaldes f. Ex. de Stipier eller de. Srnaa- 
blade, som staa ved Skuddets Eygside, for notoskope, de, der staa 
ved Bugsiden, for gastroskope ^). 
Convallaria Qmiltifiora og latifolia. 
Disse Planters overjordiske Skud ere som bekjendt udpræget 
plagiotrope; deres naturlige Stilling er vandret eller ikke langt der¬ 
fra. Bladene ere drejede saaledes, at de ere vandrette og vende 
Oversiderne opad. Blomsterstandene, som udgaa fra Bladhjørnerne, 
ere hængende og altsaa rettede mod Skuddets Underside. Skuddene 
ere altid stillede saaledes, at Bladstillingsplanet er transversalt 
o: vinkelret paa Skuddets Krumningsplan (det Plan, som kan lægges 
igjennem den krummede Stængel). 
Ved Betragtning af et saadant Skud kan man ikke uden videre 
se, om det er dorsiventralt eller ej. I Bygningen eller i Stillingen 
') Sml. Warming, Familien Podostemaceae I. Vidensk. Selsk. Skr. 
6. Eække II, 1. 1881 p. 14. 
