87 
været anlagte før dettes Begyndelse, og Størrelsesforskjellen viser 
sig desuden først, naar Bladene efter at have naaet flere Milli- 
nietres Længde begynde at vige ud fra hinanden. Det fortjener at 
anføres, at Endeknoppen, kort før dette linder Sted, sædvanlig stiller 
sig vandret eller i alt Fald mere skraat end den øvrige Del af Skuddet. 
Yi træffe altsaa i de plagiotrope Skud hos Centradenia flori- 
hunda en tydelig Dorsiventralitet, som med Lethed lader sig om¬ 
vende, medens den hos andre Arter af samme Slægt er inhærent. 
Coliininea Schiedemia. 
Denne til Gesneraceerne hørende Plante har ligesom fore- 
gaaende modsatte Blade og har tillige dorsiventrale Skud, men 
Dorsiventraliteten er mere udpræget og fremtræder i morfologisk 
Henseende paa en anden Maade. 
Bladene ere væsentlig af samme Størrelse ^), men alle usym¬ 
metriske, idet den ene Side af Bladpladen begynder et Stykke læn¬ 
gere nede end den anden. De største Bladsider vende alle til 
samme Side, saa at det ene af de to Planer, som halvere Yink- 
1erne mellem de to Bladstillingsplaner, deler Skuddet i to symme¬ 
triske Halvdele (naar bortses fra Bladenes forskjellige Insertions- 
højde) (Fig. 10). Under normale Forhold ere Skuddene rettede 
skraat nedad og altid stillede saaledes, at Symmetriplanet er lodret, 
og de største Bladsider vende opad. Bringes et Skud i en 
anden Stilling, søger det ved energiske Krumninger eller Drejninger 
atter at indtage Xormalstillingen. Om en Omvendelse af Dorsiven¬ 
traliteten er der ikke Tale, denne er inhærent. 
Da jeg ikke har været saa heldig at iagttage Kimplanternes 
Udvikling, kan jeg ikke meddele noget om, hvorvidt Primaxen bliver 
dofsiventral, og eventuelt om, hvorvidt dens Dorsiventralitet kan 
induceres af ydre Faktorer. Derimod har jeg gjort nogle Iagt¬ 
tagelser over Sideskuddenes Orientering i Forhold til Moderskuddet. 
Paa de normale skraat nedadrettede Skud have Sideskuddene nøjagtig 
0 De paa Undersiden af Grenene siddende Blade ere dog noget større 
end do paa Oversiden siddende. 
