101 
to Sider af Skuddet, vil Dorsiventraliteten maaske indtræde uaf- 
hæng-igt af ydre Faktorer; muligvis vil ogsaa under saadanne 
Omstændigheder Tyngdekraften kunne spille en Kolle, skjønt dens 
Virkning ikke har kunnet spores ,ved Forsøgene. Dette maa af- 
gjøres ved yderligere Forsøg. 
Resultatet af de anstillede Forsøg maa altsaa formuleres saa- 
ledes: Naar Primskuddet, førend Dorsiventraliteten 
indtræder, befinder sig i ensidigt Lys, fremkommer 
altid den organiske Overside paa den stærkest be¬ 
lyste Side. 
Begonicu 
Medens dorsiventrale vegetative Skud som oftest optræde 
temmelig sporadisk indenfor de enkelte Familier, er det hos Be- 
goniaceerne ligefrem en Familiekarakter, at Skuddene ere dorsiven¬ 
trale. Dette giver sig som sædvanligt til Kjende mindre ved 
Stængelens Form og Bygning end ved Bladenes Form og Stilling, 
Axelskuddenes Stilling: o. s. v. Bladene ere altid mere eller mindre 
skjæve, de staa i to Rækker og vende alle den største Side samme 
Vej paa samme Skud. De to Bladrækker kunne være næsten 
nøjagtigt diametralt modsatte, men som oftest ere de rykkede mere 
eller mindre sammen henimod den Side, til hvilken de smale Blad¬ 
sider vende; især er dette Tilfældet med de nedliggende Arter. 
Med denne dorsiventrale Organisation følger en mere eller 
mindre udpræget plagiotrop Stilling, men her møde vi den mærke¬ 
lige Omstændighed, at Orienteringen i Forhold til Horizonten, og 
dermed altsaa til Lysets og Tyngdekraftens Retning, hos de enkelte 
Arter kan være meget forskjellig, ligesom ogsaa Sideskuddene 
kunne være noget forskjelligt orienterede i Forhold til Moderskuddet, 
hvilket vil fremgaa af de følgende Exempler. For Kortheds Skyld 
kaldes i det følgende den som oftest bredere Side, til hvilken de 
større (bredere) Bladsider vende, for Bredsiden, den anden for 
Smalsiden. 
Hos B. fuchsioides ere Grenene udpræget plagiotrope, især i 
