104 
første, skjælformede Blad (b^) staar lige indenfor Stipien. Det 2det 
Blad (b^) har to veludviklede Stipier (s-) men en rudimentær Lamina, 
som kun naar en ubetydelig Størrelse, og som let overses. Denne 
Lamina staar ved den mod Moderaxen vendende Side af Axlen, men 
dog altid lidt til den Side, som vender mod Moderskuddets Smal¬ 
side; dens største Side vender skraat indefter mod Moderaxen. Det 
3dje Blad (b^) staar omtrent over det første men er dog rykket 
lidt henimod Moderskuddets Smalside. Det 4de Blad staar over det 
2det men dog lidt nærmere Moderskuddets Smalside; dets^ største 
Side vender skraat indefter mod Moderaxen Sideskuddets Bred¬ 
side vender altsaa udad mod Moderskuddets Bredside, men tillige 
lidt indefter mod Moderaxen ligesom hos de foregaaende Arter ^). 
Endnu skal omtales en opret voxende Art, B. Evansiana Andr. 
{B. discolor Klotzsch), hos hvilken Stillingsforholdene paa Side¬ 
skuddene ere forskjellige fra alle de hidtil omtalte. Skuddene 
sidde her lige midt i Bladaxlen. De to første Blade ere skjæl¬ 
formede, sidde transversalt ligesom Forbladene hos de fleste diko- 
Den her givne Fremstilling af Sideskuddenes Bladstilling og Orien¬ 
tering hos B. Bex stemmer ikke med den af Eichler givne 
(1. c. p. 37 fig. 2), i Følge hvilken Sideskuddene skulle begynde med 
3 Lavblade og vende Smalsiden mod Moderaxen, Uoverensstem¬ 
melserne skyldes to Omstændigheder, Dels har nemlig Eichler 
overset det 2det Blads rudimentære Lamina og derfor opfattet dette 
Blads Stipier som to selvstændige Lavblade. At det virkelig er 
det 2det Blads Stipier, fremgaar imidlertid foruden af den rudimen¬ 
tære Laminas Tilstedeværelse tillige deraf, at den til det 2det Blad 
hørende Knop (g^j ligesom ved alle senere Blade staar i Hjørnet 
af den ene Stipel (Bredsidens), medens den anden Stipel aldrig 
støtter nogen Knop. Desuden er disse to Stipiers Knopleje ganske 
det samme som alle senere Stipiers, og endelig kan henvises til Over¬ 
ensstemmelsen med B. hydrocotylifolia og nelumhifolia. Naar Eichler 
dernæst har angivet, at Sideskuddene vende Smalsiden ind mod 
Moderaxen, da synes dette at bero paa, at han har undersøgt noget 
ældre Grene. Samtidig med, at Grenene voxe ud og tiltage i Tykkelse, 
foregaar nemlig som oftest en Drejning, saa at Grenenes Smalside 
kommer til at vende skraat indefter mod Moderaxen, medens denne 
Side, som ovenfor vist, oprindelig vender skraat udefter (opefter). — 
Begoniernes Symmetriforhold findes forøvrigt omtalte hos Sachs, 
Lehrbuch der Botanik 4. Aufl, 1874 p. 213. 
