106 
Fra Sideskuddene skulle vi nu vende os til Primskuddet for 
at undersøge, naar Dorsiventraliteten optræder, og om dette sker 
under Indflydelse af ydre Faktorer. For at faa Svar paa disse 
Spørgsmaal liar jeg foretaget en Del Forsøg med Kimplanter især 
af Begonia Schmidtii og B. F^^anconis. 
Begoniernes Frø ere som bekjendt overordentlig smaa, og det 
samme er Tilfældet med de nys fremkomne Kimplanter, hvis to 
runde, vandret udbredte Kimblade mødes ovenover Kimknoppen, 
som paa dette Tidspunkt ikke er makroskopisk synlig (Fig. 18 a).' 
Nogle Dage efter, at Kimbladene ere bievne udbredte, begynde de 
at vige fra hinanden ved den ene Side, idet de begge ligesom 
skydes over mod den modsatte Side, og kort efter viser sig Aar- 
sagen til denne Forandring, nemlig det første Blad (Fig. 18 b). 
Denne tilsyneladende Forskydning er ret betydelig, og den er tillige 
blivende, saa at man paa en ældre Kimplante finder Kimbladene 
rykkede sammen paa den ene Side af Stænglen under en Divergens¬ 
vinkel af omtrent 90° (Fig. 17 og 18 d, e). Om en egentlig For¬ 
skydning af Kimbladene kan der dog naturligvis ikke være Tale; 
deres forandrede Divergens maa bero paa, at Stænglen under det 
første Blads Dannelse tiltager stærkere i Omfang paa den Side, 
hvor Bladet fremkommer, end paa den modsatte Side. 
Det første Blad efter Kimbladene er fra først af 
symmetrisk, men bliver som oftest senere noget skjævt, uden at 
det dog nogensinde naaer den typiske Skjævhed som hos de senere 
Blade. Hos B. Franconis begynder det først at blive skjævt, efter 
at det har naaet en Størrelse af V 2 Ctm. (Fig. 18 c, d). Den 
typiske Skjævhed indtræder hos nogle Arter allerede ved det 2det 
Blad [B. F7'anconis), hos andre først ved det 3dje {B. Sclmiidtii), 
hos nogle muligvis endnu senere, og fra det Øjeblik af har Prim¬ 
skuddet ganske samme Bygning som Sideskuddene. De første 
Blades største Side vender altid samme Yej som de senere Blades; 
kun for det 1ste Blads Vedkommende kan Orienteringen und¬ 
tagelsesvis være den omvendte. 
