128 
Side (Nordsiden) med en krummet sort Skjærm, saa at Lyset blev 
noget svagere, men strængt ensidigt. Planterne rettede sig alle 
mere eller mindre fremad mod Lyset. Den mod Lyset vendende 
Side blev i alle Tilfælde til organisk Overside. En af 
Forsøgsplanterne er afbildet i Fig. 23, hvor Pilen betegner Lysets 
Petning. 
Samme Resultat gav Forsøg med 2 Kimplanter, som fast¬ 
holdtes i omtrent vandret Stilling saaledes, at de belystes stærkest 
paa den opadvendte Side. Paa begge Planter blev denne Side til 
organisk Overside. 
Paa alle 7 Planter er altsaa Primskuddets Dorsiventralitet 
bleven induceret af Lyset. At Tyngdekraften ingen Indflydelse 
har haft, fremgaar af de 5 første Forsøg, i hvilke den skraat ned- 
advendte Side blev til organisk Overside. 
Plsuni sativimi* 
Hos Ærteplanten optræder Dorsiventraliteten først i den. llo- 
rale Region og giver sig kun til Kjende ved, at Blomsterstandene 
ere ensidigt stillede og ere rettede ud imod den samme Side af 
Skuddet, til hvilken de ere forskudte,^). Kommer kun én Blomst 
til Udvikling, staar den tilsyneladende terminalt paa Bloinster- 
standsaxen, men i Virkeligheden paa den udadvendte (mod Blomster¬ 
siden vendte) Side af denne, medens den hæmmede Axespids, som 
let antages for et rudimentært Højblad, sidder ved den indad mod 
Axlen vendte Side. Kommer 2 Blomster til Udvikling, vender den 
2den ind mod Axlen. Den første Blomsterstand paa Primskuddet 
kommer sædvanlig i Hjørnet af det 10de eller Ilte Løvblad, og 
samtidig indtræder Dorsiventraliteten; de vegetative primære Knopper 
fra de nærmest foregaaende Axler vise dog ofte den samme en¬ 
sidige Orientering som Blomsterstandene. 
O En enkelt Gang har jeg paa et Sideskud iagttaget, at de notoskope 
Smaablade sad lavere end de andre. Hos andre Papilionaceer plejer 
det at være de gastroskope Smaablade, som rykke nedenfor de andre 
i de dorsiventrale Skuds Blade. 
