146 
den Omstændighed, at den Side af de enkelte Internodier, som i 
det fuldt udviklede Skud er Overside, oprindelig har vendt til for- 
skjellige Sider, hos Skud med modsatte Blade skiftevis til to for- 
skjellige Sider {Scutellaria, Deutzia o. a.), hos Skud med spredte 
Blade til mange forskjellige Sider {Diospyrus). Hos Centradenia 
fioribunda ytrede Modsætningen mellem Skuddenes Overside og 
Underside sig derved, at Bladene vare større paa den sidste end 
paa den første. Hos de fleste af de undersøgte Planter gav Dor- 
siventraliteten sig tydeligst til Ejende ved Bladenes Form, idet disse 
vare skjæve og vendte deres største Sider samme Vej, og dette 
synes over Hovedet at være dot almindeligste hos Panerogamerne. 
l)et indtræffer sjældnere ved Skud med modsatte Blade iColumnea 
Sckiedeana) , men særdeles hyppigt hos Skud med toradede Blade. 
Sædvanlig træde da flere andre Forhold til, som Axelbladenes ulige 
Størrelse og Form samt forskjellige Insertionshøjde, Axelskuddenes 
Stilling ved den ene Side af Axlen, Bladrækkernes højere eller 
ringere Grad af Sammenrykning paa deii ene Side af Skuddet. 
Disse Forhold gjenfindes, om end i Enkelthederne noget forskjellige, 
dog i det væsentlige ens hos ganske forskjellige Planter som f. Ex. 
Fagus, Begonia, mange Papilionaceer. 
De anatomiske Forhold syntes hos de undersøgte Planter kun 
i meget ringe Grad berørte af den dorsiventrale Organisation; et 
Tværsnit af et Internodium viste væsentlig det samme Billede som 
et Tværsnit af en radiær Stængel. Dog maa Karstrængsystemet 
nødvendigvis frembyde dorsiventral Organisation i alle de Tilfælde, 
hvor de to Bladrækker ere rykkede sammen paa den ene Side af 
Stænglen. 
Med Hensyn til de dorsiventrale Skuds normale Stilling i For¬ 
hold til Lysets og Tyngdekraftens Eetning have vi hos de under¬ 
søgte Planter fundet betydelige Forskjelligheder. Hos Columnea 
Schiedeana vare Skuddene skraat nedadrettede og stillede saaledes, 
at Bladenes største Sider vendte opad. Hos de fleste Planter 
nærmede Skuddene sig mere eller mindre til den vandrette Eetning, 
men vare dog sædvanlig noget opadrettede. Hos nogle endelig 
