324 
kun Assimilationsvæv og Karstrænge; i den nederste Del komme 
mekaniske, til Karstrængenes Leptomside knyttede Vævmasser til. 
Sidstnævntes Cellevægge bestaa som i Eegelen lier i denne Familie 
af Cellulose, selv om de noget tykvæggede og porede Celler ere 
brunlige, og Klorzinkjodreaktionen indtræder noget langsomt. Om 
Kollenkym er her ikke Tale, om end de langstrakte og parenkym- 
atiske Celler ved deres Vægges Lysbrydning og Mangelen paa Mellem¬ 
rum have væsenlige Lighedspunkter med et saadant. 
Hvad det bladgrontholdige Bladkød angaar, kunne vi skælne 
mellem et Palisadevæv og et Svampevæv, idet vi strax anføre, at 
det brachyodiske Princip ikke gor sig gældende med nogen stor 
Tydelighed, uden for saa vidt som vi se de til Karstrængskederne 
grænsende Bladkødceller radieformet ordnede derom; ogsaa i Blad¬ 
pladens nedre Del, hvor vi finde de omtalte mekaniske Strænge, 
er Vævordningen imellem disse og paa Længdesnit en saadan, at 
den utydelig minder os om det nævnte Princip, idet vi her, hvor 
Cellemellemrummene ere udvidede til smalle Lakuner, se Bladkødet 
sammensat af gaftelgrenede Cellerader med éns Tilslutning til Over- 
og Undersidens Overhud. 
Palissaderne udgore to tydelige Lag; de aflange, meget blad¬ 
grontholdige Celler berøre for Sidernes Vedkommende kun hverandre 
med meget smalle, korte Forlængelser paa Midten, medens deres 
Ender støde op til hinanden med bredere Flader [Til, 4;^:)]. Svampe¬ 
vævets Celler ere paa Tværsnit kortarmet, uregelmæssigt Stjærne- 
parenkym med trekantede Cellemellemrum; i nogle af dem sé vi et 
yderst lille Kalkoxalatoktaéder. Paa Længdesnit have Cellerne Æg¬ 
form og danne her mere eller mindre hældende og grenede Eækker. 
Her tiltrækker et andet Fænomen sig Opmærksomheden; det gælder 
ikke Indholdet, men Væggen. Udenpaa den dobbelt konturerede 
Cellehinde ses i alle Cellemellemrum en meget svagt lysbrydende, 
men ret tyk Belægning; dens vandklare Beskaffenhed og dens næsten 
umærkelige optiske Grænse imod den Vædske, [Vand, Alkohol eller 
Glycerin], hvori Snittet er lagt, saa vel som de storre eller mindre, 
drue- eller kugleformede Udboldninger [X, 7a, b, c], den paa mange 
