r 
349 
Det særlig Assimilationen tjenende Væv er de lige under 
Oversidens Overhud værende, smukt uddannede Palissadeceller; i 
Forhold til de unægtelig meget store Overhudscellcr ere de særdeles 
smaa, idet cirka fjorten a sexten svare (paa et Længdesuitj til én 
af hine. De helde noget henimod Bladspidsen og have (i al Fald 
hjppig) yderst smalle Luftspalter imellem sig. 
Det derunder liggende Mesofyl er meget svampet; dets Celler ere 
[sete paa Længdesnit af Bladet] ordnede i mere eller mindre regel¬ 
mæssig stillede Tværplader, hvis Tilslutning til Palissaderne i enhver 
Henseende i al Fald ^tilsyneladende fyldestgor selv de strængeste For¬ 
dringer, som det hrachyodiske Princip kan stille. Ethvert Længdesnit, 
som føres imellem to Bladribber, viser dette med al ønskelig Tydelig¬ 
hed; gruppevis hvile Palissadecellerne, tre a fire sammen, paa store, 
tragtformede Samleceller; to eller tre af disse staa selv i Pegelen 
kandalaberformet ud fra ganske korte Arme i den øvre Ende af de 
derunder værende Celler, og paa lignende Maade slutte de Bladkøds¬ 
celler, som findes umiddelbart under (el. rettere over) Undersidens 
Fpidermis, sig til Armpareukymet ovenover; paa Bladundersiden 
kommer det ikke til Dannelsen af Palissadevæv; de hertil stødende 
Bladkødsceller staa et godt Stykke fra hverandre, og Overhudscellernes 
indvendige Vægge ere imellem Bladkødscellernes Ansatssteder noget 
indbugtede; et lignende Fænomen kender jeg kun fra visse 
Stængler. Betragtes Armparcnkymet paa Tværsnit 'af 
Bladet, opdages det, at to Nabo-,,Arme“ paa liere Steder ligge saa 
tæt op ad hinanden, at der i Cellerne er dannet „spanske“ Vægge, 
aabenbart sigtende til Væg-Overfladens Forstorrelse. Paa Længde¬ 
snit kan man fremdeles iagttage, at enkelte af Armparenkymets 
Celler, især midt imellem Karstrængene, ogsaa staa i indbyrdes 
Førbindelse ved kortere eller længere, i Eetning af Bladets Længde¬ 
udstrækning stillede Arme, saa at altsaa Luftkamrene herved blive 
noget uregelmæssige. Bladkødscellernes Indhold foruden Plasma og 
Kærne er ligesom hos Actinocephalus o. a. Klorofylkorn samt én eneste 
Kalkoxalatkrvstal af Form som et kort, stavformet Prisme. 
4/ / 
