373 
andres (rent komparative) Arbejder ere en Mængde Bygningsejen- 
dommeligbeder og Modifikationer bievne bekendte, der utvivlsomt 
kun kunne forklares ud fra det allerede nævnte Synspunkt: Om¬ 
givelsernes Paavirkning. Denne Art Karakterer er det, Vesque^) 
liar betegnet med ISTavnet de epharmoniske: „qui, n’ayant aucun 
rapport avec les affinités, ne sont qiie l’expression pure de l’adapta- 
tion au milieu inerte“ (1. c., pag. 13). Han gaar endog saa vidt, 
at ban mener at turde hævde; „qu’un simple examen d’un petit 
fragment de feuille permet de définir les conditions de milieu dans 
lesquelles le végétal a vécu“ (1. c., pag. 5). Sachs (1. c., pag. 227) 
henleder Opmærksomheden netop paa det samme som Vesque, 
nemlig at „jede Lebenserscheinung aus zwei Faktoren entspringt; 
einerseits aus der von dem mtitterlichen Organismus iiberkommenen 
Struktur, andrerseits aus den auf dieselbe einwirkenden. ausseren 
Krafte“. Dersom vi nu ville forsøge paa saa at sige at gore Prøve 
paa Kegnestykket ved Hjælp af de Kendsgærninger, vi have lært 
af Eriocaulaceerne i Brasilien, vilde vi uden at være altfor ufor- 
I 
sigtige komme til følgende Resultater. 
Inden vi nærmere betragte Eriocaulaceernes Tilpasning til 
Omgivelserne, maa vi vide, hvilke disse ere. For en Del af de 
undersøgte Arter kan jeg ogsaa angive dette ^). 
Eriocaulon helidirysoides: in stagnis; in paludosis. 
Actinocephalus polyanthus: pratis hiimidis glareosis; campis ferru- 
gineis. 
Eiipaepalanthus jAantagineus: in saxosis montis Itacolumi; in are¬ 
nosis udiusculis. 
Eup. Freyreissii: in lods udis sphagno repletis; in paludosis; in 
' fontium limpidorum margine. 
Eup. Sdiraderi: in arenosis; ad paludes; in campis maritimis; m 
sahulosis; in arenosis humidis; in lods arenosis silvaticis 
luddis. 
0 L’espece végétale [Ann. des sc. nat., VI. ser., Tome 13, 1882]. 
De efterfølgende Citater ere efter Kurnickes Monografi i Flora bras 
