138 
om et Fænomen, der optræder halvt pathologisk og kun undtagelses¬ 
vis, om end just ikke sjældent. Den første Gang, det omtales i 
Litteraturen, er, saa vidt mig bekendt, i 1881, da Schwendener') 
finder saadanne thylloide Lukninger af nogle Spalteaabriinger paa 
ældre Blade af Camellia japonica og Priiniis (Cerasiis) Lauroce- 
rasiis; i 1887 finder Haberlandt noget lignende hos Trades¬ 
cantia viridis; her er det Lukkecellernes Naboceller, som besorge 
Afspærringen (se Figuren, pag. 84 hos Kiister, Pathologische 
Pflanzenanatomie, 1916, som er en Kopi af Billedet i Haberlandts 
„Funktion u. Lage des Zellkerns bei den Pfl.“, Jena, 1887). Hos 
Pilea elegans er det derimod enkelte af Bladkødets Celler, som ifølge 
samme Forsker^) lukke Spalten, og lignende har Mobius^) i 1887 
paavist hos Ficus og Molisch^) et Par Aar efter hos Trades¬ 
cantia og Begonia. I 1891 offentliggjorde Briosi et storre Ar¬ 
bejde^) om Bladets Anatomi hos Eiicalgptus globiilus Lab., og 
heri omtaler og afbilder han ganske det samme Forhold, dog med 
den Forskel, at medens de Spalteaabningens Inderside afspærrende 
Mesofylceller hos Pilea, Tradescantia, Ficiis ikke med Hensyn til 
deres Indhold afvige fra de øvrige, med hvilke de staa i Forbin¬ 
delse, ere de her hos Eiicalijptns klorofylløse og krystalførende, „il 
che evidentemente dimostra, che esse compiono tuttora una fun- 
zione attiva e che questa non é quella del assimilatione clorofil- 
liana.“ Jeg kan her bemærke, at det næppe er meget hyppigt, 
at slige Celledannelser forekomme; jeg har hidtil trods megen 
Søgen*’) dels paa Materiale fra vor botaniske Haves Væksthuse, 
dels paa Materiale, som er sendt mig fra Nizza, kun en enkelt 
Gang kunnet finde Fænomenet. Naar Briosi imidlertid i en An- 
9 Bau u. Mechanik d. Spaltolfnungen (Monatsber. d. kgl. Akad. d. Wiss., 
Berlin, 1881, p. 861, Fig. 16a). 
-) 1. c. 
Beitr. z. Anat. d. Ficus-Blatter (Ber. d. Senckenb. naturf. Ges., 1887, p. 117). 
'‘) Zur Kenntniss d. Thyllen (Sitzber. d. Wiener-Akad., Bd. 97, Abt. I, 1888; 
p, 264;. 
Intorno alla Anat. delle Foglie dell’ Eucalyptus globulus Lab., Milano, 
1891 ; pag. 21 ; Tab. 16, Figg. 1 og 2. 
®) Da jeg ofte anvender „Folia Eucalypti“ som Paradigma ved min plante- 
anatomiske Undervisning af en Masse farmacevtiske Elever, er det et 
ikke ringe Antal Præparater, som i Tidens Løb har passeret Revue 
for mig. 
