XXVII 
Den 4. Juni 1916. Ekskursion til Bognæs Egeskov. Emne: 
Insektlivet paa de nysudsprungne Ege. Ledere : Lærer J. P. Kryger 
og Assistent Worm-Hansen. Deltagernes Antal: 16. 
Samlingssted ved Roskilde Jernbanestation. Fra Roskilde førte en Motor- 
baad Deltagerne til Bognæs Skoven, hvor man efter Frokosten i Skovløber¬ 
huset straks tog fat paa Arbejdet: at afbanke de nylig udsprungne Ege. 
Som ventet forekom flere Arter Sommerfuglelarver i et uhyre Individ¬ 
antal, og hvert Øjeblik kunde Deltagerne flokkes om en Paraply, der vrim¬ 
lede med Dyr. 
Paa Egene forekom Larver af følgende Sommerfugle: 
Thecla quercus L., Poecilocampa populi L., Dryobota protea Bkh., Am- 
phipyra pyramidea L., Taeniocampa pulverulenta Esp., Calymnia trapezina 
L., Scopelosoma satellitia L., Catocala promissa Esp., Hibernia defoliaria 
L., H. marginaria Bkh., H. leucophaearia Schiff., Himera pennaria L., Bi¬ 
ston hispidarius F., Oporabia nebulata Thb., Chimatobia boreata Hb., C/z. 
brumata L., Nola strigula Schiff. samt — i Barkrevner (Eksempel paa Mi- 
micry) — Dichonia aprilina L. 
Desuden fandtes Larver af: Gastropacha potatoria L. paa Græs, Nola 
cucullatella L. paa Tjørn og Catocala nupta L. paa Poppel. 
Adskillige Larver vare besatte med Æg af Snyltefluer eller Snyltehvepse. 
Af Biller bemærkedes bl. a.: 
Melolontha vulgaris og Silpha quadripunctata. W. H. 
Den 8.—10. Juni 1916. Ekskursion til Lillebælt og Nyborg 
under Ledelse af Mag. scient. P. L. Kramp. 
I Ekskursionen deltog 19 Medlemmer, som samledes paa Strib Bade¬ 
hotel d. 8. Juni Kl. 5'° Fm. Ved Morgenkaffen fremsatte Lederen her nogle 
orienterende Bemærkninger om det nordlige Lillebælts Naturforhold. Lillebælt 
er et dybt Farvand, der tillader det salte Kattegatsvand at trænge ned i Øster¬ 
søen ; det er tillige i sin nordlige Del meget smalt, og Vandet presses, hvad¬ 
enten det kommer fra Nord eller fra Syd, ligesom gennem en Tragt ind i 
den snævreste Del, hvor Strømmen kan opnaa en voldsom Hastighed. Der¬ 
ved sker der en stærk Opblanding af Vandet, som faar omtrent samme Salt¬ 
holdighed i alle Vandlag. Selv paa de dybe Steder er Bunden derfor udsat 
for stærke og meget hurtige Forandringer i Saltholdighed. Dette er sikkert 
en medvirkende Aarsag til, at Faunaen er ret artsfattig. Vandets voldsomme 
Fart bevirker desuden, at saadanne Dyr, som ligger paa eller kun er løst 
nedgravede i Bundmaterialet, er indskrænkede til de bredere og roligere Ste¬ 
der, medens man i de smalle Løb kun finder fastsiddende Dyr (Hydroider, 
Bryozoer, Spongier og Ascidier) eller saadanne, som har let ved at holde sig 
fast ved Alger, Svampe, Sten osv. (Muslinger som Saxicava, Modiolaria, 
Mytilus, Slangestjerner, der klamrer sig til Svampene, Børsteorme, der op¬ 
holder sig mellem Laminariarødder eller i Svampenes Hulheder). — Af en 
helt anden Karakter er Faunaen paa Steder, der ligger beskyttede mod den 
stærke Strøm, som f. Eks. Gamborg Fjord, i hvis bløde Mudderbund der lever 
talrige Mollusker, Polychæter m. m. Formaalet med Ekskursionen var ikke 
