315 
den Slags Organer andetsteds for stor. Hvad de smaa Skivers 
morfologiske Homologier angaar, da kunne de sættes lig med de 
secernerende Epidermisskiver hos Prunus Laurocerasus, Shorea 
stenoptera, Clerodendron o. a., og der kan, naar vi tænke paa 
Diospijros- og Lu/fakirtlerne, ikke være Tvivl om, at vi have med 
indsænkede Haardannelser at gdre; enkelte Gange har jeg fundet 
en Slags lave „Kirtelhaar“ imellem dem (Tab. II, Fig. 14), som for 
saa vidt ere interessante, som de kunne opfattes som Mellemformer 
mellem „Skiverne" og de paa de unge Blade saa rigelig forekom¬ 
mende Kirtelhaar (Tab. II, Fig. 13), hvis nederste Celle svarer 
til „Mellemformens" underste Etage, der atter svarer til Grænse¬ 
laget; man sammenligne Fig. 12 af et ganske ungt Skiveanlæg med 
(det optiske) Længdesnit af „Mellemformen" i Fig. 14, og man vil 
bemærke Ligheden. 
Hermed mener jeg da at have gjort Rede for de ejendomme¬ 
lige og interessante, tungeformede Bladspidser paa Actinostemma 
bladenes Basalflige, og som en yderligere Tilfdjelse til tidligere 
Arbejder fra min Haand angaaende trikomatiske og nektariumagt- 
ige Organer hos saa mange andre Planter haaber jeg, at dette lille 
Bidrag kan have sin Berettigelse. 
Universitetets botan. Laboratorium i Januar 1917. 
Figurforklaring. 
Tab. I. 
Figurerne ere alle tegnede med Abbe’s Tegneapparat efter Zeiss’s ocul. 
comp. 4, obj. apochr. 3 mm og derpaa reducerede. 
Fig. 1 a Actinostemma panicalatum Max. En secernerende Skive fra den 
tungeformede Bladtands Underside (cfr. Tab. II, Fig. 1); Fladesnit, 
klaret i Klornatron. 
„ 2a: Samme; yngre, allerede helt indsænket Skive; Snit af Alkohol¬ 
materiale, vinkelret paa Tungens (Under-)Flade. De til Skivens 
Grænselag stødende Epidermceller ere tangentialdelte (cfr. Figg. 8 
og 9, Tab. II). Glycerin. 
