XXII 
da har sikkert hans teleologiske Grundsyn været Drivfjederen heri, 
spændt i hans Indre med aldrig svigtende Styrke. 
I Aaret 1SS2 oprettedes Stockholms Hogskola, og Warming 
blev anmodet om at overtage den botaniske Professor. Gagen var 
lokkende stor. og .Arbejdsvilkaarene bedre end herhjemme; heller 
ikke var der i Stockholm et forsømt botanisk Museum at ærgre sig 
over — og erhverve sig Uvenner paa; meget skulde synes at tale 
for Modtagelse af Tilbudet. W arming bestemte sig dog til at blive, 
hvis det kunde lykkes ham at faa sin beskedne økonomiske Stil¬ 
ling forbedret: han ansøgte Universitetet om et Løntillæg, og fik 
Tilbud om — 400 Kr. Snart efter brod han op til Stockholm. 
W’armings Virksomhed her kom kun til at strække sig over 
godt 3 .Aar. og kunde saaledes ikke efterlade dybe Spor. En an¬ 
set svensk Botaniker, der dengang var W’armings Elev, har dog 
berettet om hans fremragende Egenskaber som Lærer, og om hans 
Interesse for sine Elever og Evne til at sætte dem i Gang med 
selvstændige Undersøgelser. For W’armings egen Udvikling fik 
hans svenske Eksil vel særlig Betydning ved de to store Rejser, 
han i denne Periode foretog: til Grønland i 1S84, og til norsk 
Finmarken i 1SS5. Hans videnskabelige .Arbejde drejede sig væsent¬ 
ligt om Studiet af Planternes Livsformer; hertil vender vi om kort 
Tid tilbage. 
Da Professor botanices ved Københavns Universitet, Didrich- 
sen. tog sin .Afsked. 1. November 1SS5. blev W’arming udnævnt 
til hans Efterfølger fra samme Dato. For at bøde paa den be¬ 
tydelige Nedgang i Indtægter, der fulgte af Forflyttelsen, fik han 
.Anciennitet fra 1S73 — og samtidig Oprejsning for gammel Uret. 
W’arming beklædte Professoratet i Botanik til Udgangen af 1911, 
altsaa i over 25 .Aar. Som Forsker, som Lærer, som Organisator 
ydede han i dette Tidsrum en fremragende Indsats: dirrende af 
Flid, flammende af Begejstring for sit Fag blev han et Eksempel 
for Forskere, en Fakkel at følge; mange fandt \’ejen frem i hans 
Lys, og viden om skinnede dets Straaler. 
